14MUNICIPIULreşedinţă a Episcopiei greco-catolice. Din 1974,biblioteca a <strong>de</strong>venit ju<strong>de</strong>ţeană, iar din 19 noiembrie1991 a primit numele marelui istoric iluminist,Gheorghe Şincai.O veche activitate a <strong>de</strong>sfăşurat-o muzeul oraşului,căruia la sfârşitul secolului al XIX-lea i s-a construit oclădire specială. Din 1947 muzeul a <strong>de</strong>venit instituţie<strong>de</strong> stat, prin îmbogăţirea permanentă a patrimoniuluisău dovedindu-se, în curând, neîncăpător pentruadăpostirea fondurilor sale. În 1955 a luat fiinţăMuzeul memorial Ady Endre iar în 1964, Muzeulmemorial Iosif Vulcan. La 17 ianuarie 1971 s-a<strong>de</strong>schi s Muzeul Ţării Cri şurilor în clădirea Palatuluibaroc construit în secolul al XVIII-lea şi restaurat cumultă cheltuială <strong>de</strong> către statul român.Viaţa teatrală, cu tradiţie în oraş, s-a reluat în 1945prin reînceperea activităţii Teatrului Maghiar. În aprilie1946 se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> Teatrul <strong>de</strong> Vest, dar abia înnoiembrie 1955 s-a înfiinţat la Ora<strong>de</strong>a secţia română aTeatrului <strong>de</strong> Stat. Din 1949 la Ora<strong>de</strong>a funcţiona şiTeatrul <strong>de</strong> Stat <strong>de</strong> păpuşi, cu două secţii, română şimaghiară. Din 1945 îşi reia activitatea Filarmonicaînfiinţată în 1923, care în 1973 îşi dobân<strong>de</strong>şte statutul<strong>de</strong> instituţie <strong>de</strong> stat şi, astfel, garanţia asigurării uneiactivităţi permanente. Cu începere din 1948 seorganizează Fondul Plastic, un număr important <strong>de</strong>artişti plastici <strong>de</strong> valoare fiind apoi primiţi în UniuneaArtiştilor Plastici din România. Mişcarea artisticăprofesionistă a fost dublată în toţi anii puteriicomuniste <strong>de</strong> o foarte încurajată mişcare <strong>de</strong> artă aamatorilor. Finanţarea ei era mai puţin costisitoare şiartiştii aparţinând acestei mişcări erau mai puţinpretenţioşi ca posibilităţi <strong>de</strong> exprimare liberă faţă <strong>de</strong>cei profesionişti. Prin anii '80 se exprima tot mai multdorinţa puterii politice <strong>de</strong> a transforma cultura şi arta îngeneral într-un produs al “maselor <strong>de</strong> oameni aimuncii” <strong>de</strong>stinat acestora. Din 1965 reapare revista“Familia” si se înfiinţează Institutul Pedagogic care,după câteva <strong>de</strong>cenii, îşi restrânge tot mai multactivitatea.După 1974, viaţa soci ală şi culturală a oraşului, sub unriguros control i<strong>de</strong>ologic, cunoaşte o <strong>de</strong>osebităausteritate. Predomină o apatie generală. Nivelul <strong>de</strong>trai este în continuă scă<strong>de</strong>re, în timp ce politica <strong>de</strong>ridicare <strong>de</strong> noi şi noi obiective industriale continuă.Centrul păstrează pentru posteritate forma saarhitectonică tradiţională. O parte din el este însă<strong>de</strong>molat pentru construirea “centrului civic”, pentrucrearea unor artere largi <strong>de</strong> circulaţie. Unei asemeneapopulaţii trebuia să i se asigure condiţiile <strong>de</strong> viaţăurbană la standar<strong>de</strong> cât <strong>de</strong> cât <strong>de</strong>cente. În 1960primele apartamente sunt racordate la puncteletermice create, apoi s-a construit întreprin<strong>de</strong>rea“Electrocentrale” pentru a se asigura generalizareaacestui sistem <strong>de</strong> încălzire. Alimentarea cu apăpotabilă este îmbunătăţită prin adăugarea în 1964 aîncă unei captări pe lângă cele existente, din albiaCrişului Repe<strong>de</strong>. Din 1968 Staţia <strong>de</strong> epurare a fostmări tă prin adăugarea la cele două, din 1912, a uneitrepte noi. Parcul <strong>de</strong> tramvaie, autobuze estemo<strong>de</strong>rnizat până în 1979 când, printr-un <strong>de</strong>cret,numărul mijloacelor <strong>de</strong> transport în comun <strong>de</strong> toatecategoriile a fost redus la jumătate, în perioada încând populaţia oraşului a crescut <strong>de</strong> două ori.După 1980 criza energetică provocată <strong>de</strong> marileîntreprin<strong>de</strong>ri energofage <strong>de</strong>termină supunerea oraşuluila permanente restricţii la curent electric, apă,încălzire. Noaptea, străzile sunt scufundate în beznă.Totuşi, în raport cu alte oraşe ale ţării, Ora<strong>de</strong>a îşimenţine un nivel <strong>de</strong> trai ceva mai ridicat, datorităbogăţiei materiale a unor mici producători privaţi, aposibilităţilor <strong>de</strong> mic trafic cu produse alimentareaduse din Ungaria.22 <strong>de</strong>cembrie 1989 aduce cu sine că<strong>de</strong>rea regimuluicomunist în România. Din primele zile aleevenimentelor fierbinţi ce zguduiau ţara, schimbările înadministraţia oraşului s-au făcut, după multe <strong>de</strong>cenii,din nou în mod liber, <strong>de</strong>mocratic.În noua situaţie politică, Ora<strong>de</strong>a îşi re<strong>de</strong>scoperă înplan cultural şi economic vocaţia europeană, îşirecapătă rolul <strong>de</strong> oraş aflat la răscruce <strong>de</strong> drumuri –poarta spre vest a României şi a vestului spre su<strong>de</strong>stulEuropei, şi în continuare spre Orient -, care îiconferă o poziţie privilegiată pentru prezent şi, maiales, pentru viitor. Convulsiile politice, economice,sociale etnice şi religioase din România ultimilor 10ani au afectat şi Ora<strong>de</strong>a, care însă s-a dovedit a fi încele din urmă o urbe înţeleaptă, un<strong>de</strong> şi-au găsi tdreptul firesc la exprimare toate etniile. S-a <strong>de</strong>zvoltatsectorul privat, generator <strong>de</strong> bunăstare, problemelesociale s-au dovedit a fi mult mai puţine faţă <strong>de</strong> alteoraşe ale României, dar existente totuşi. Emulaţiaculturală şi-a recăpătat din nou consistenţa <strong>de</strong> altădată, iar cultele religioase şi-au asumat tot mai multdorinţa <strong>de</strong> a consacra un climat <strong>de</strong> bună înţelegere,<strong>de</strong>schis spre dialog.Ora<strong>de</strong>a începutului <strong>de</strong> mileniu III este un oraş care stăsub semnul dorinţei societăţii civile să îşi trăiască cu<strong>de</strong>mnitate prezentul dar şi viitorul.
15ORADEAI. STRATEGIA DE DEZVOLTARE DURABILÃI.1 EVALUAREPartea <strong>de</strong> nord şi nord-est se află într-o zonăcolinară cu altitudine cuprinsă între 140 şi 283 m.I.1.1 Capitalul naturalI.1.1.1 Aşezarea geografică şi reliefulMunicipiul Ora<strong>de</strong>a se situează din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>regeomorphologic în <strong>de</strong>presiunea cu acelaşi nume,încadrată la nord <strong>de</strong> munţii Plopiş, iar la sud <strong>de</strong>munţii Pădurea Craiului. Aceste unităţi montaneaparţin munţilor Apuseni <strong>de</strong> Nord.În spaţiul <strong>de</strong>presionar, la nord sunt prezente<strong>de</strong>alurile Oradiei, iar la sud <strong>de</strong>alurile Tăşadului.La est se continuă culoarul <strong>de</strong>presionar al Vadului,prin care este asigurată legătura spre Cluj.La vest <strong>de</strong>presiunea este mărginită <strong>de</strong> Câmpiajoasă a Crişurilor.Ora<strong>de</strong>a este traversată <strong>de</strong> la sud-est spre nord-vest<strong>de</strong> râul Crişul Repe<strong>de</strong>.Cea mai mare parte a <strong>municipiului</strong> Ora<strong>de</strong>a s-a<strong>de</strong>zvoltat pe podul terasei <strong>de</strong> luncă şi terasei I <strong>de</strong>pe ambele maluri ale Crişului Repe<strong>de</strong>, cuprinseîntre altitudinile 110 m şi 146 m.I.1.1.2 ClimaZona în care se află municipiul Ora<strong>de</strong>a secaracterizează printr-un climat temperatcontinental-mo<strong>de</strong>rat.Clima <strong>local</strong>ă este <strong>de</strong>terminată<strong>de</strong> particularităţile reliefului, <strong>de</strong> mişcarea aerului înteritoriul aferent oraşului, sub influenţa circulaţieivestice care transportă mase <strong>de</strong> aer cu umiditateaşi temperatura specifică. Media lunii ianuarie sesituează între –2,0 şi +1,5 C, în timp ce în luna iulievalorile sunt <strong>de</strong> 20,0 – 21,5 C.Media anuală a precipitaţiilor este <strong>de</strong> 600 – 700mm. Vânturile se caracterizează în general prinviteze mo<strong>de</strong>rate – în jurul valorii <strong>de</strong> 2 m/s dispuseaproximativ uniform în toate direcţiile.I.1.1.3 Relaţii în teritoriuOra<strong>de</strong>a este oraş <strong>de</strong> rang I, fiind <strong>de</strong>finit ca uncentru <strong>de</strong> importanţă ju<strong>de</strong>ţeană cu funcţii, dotări şiechipări diversificate şi complexe. Este nucleulviitoarei Zone metropolitane Ora<strong>de</strong>a, formată dincooperarea <strong>municipiului</strong> şi a celor 8 comuneînvecinate.