ca-mrsa - Revista de Igiena si Sanatate Publica
ca-mrsa - Revista de Igiena si Sanatate Publica
ca-mrsa - Revista de Igiena si Sanatate Publica
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health7Tabelul 1. Specii bacteriene izolate din colecţii purulenteSpecia bacteriană izolată Nr. tulpini ProcentStaphylococcus aureus 24 40 %Escherichia coli 11 18,33 %Pseudomonas aeruginosa 5 8,33 %Staphylococcus epi<strong>de</strong>rmidis 4 6,66 %Proteus mirabilis 4 6,66 %Kleb<strong>si</strong>ella pneumoniae ssp. pneumoniae 2 3,33 %Citrobacter baumannii/ <strong>ca</strong>lcoaceticus 2 3,33 %Streptococcus agalactiae 2 3,33 %Al<strong>ca</strong>ligenes fae<strong>ca</strong>lis 2 3,33 %Morganala morganii 1 1,66 %Enterococcus fae<strong>ca</strong>lis 1 1,66 %Enterococcus faecium 1 1,66 %Enterobacter cloa<strong>ca</strong>e 1 1,66 %Total 60 100%Frecvent, infecţiile unităţilor pilo-sebacee(furuncule, <strong>ca</strong>rbuncule, hidrosa<strong>de</strong>nite) sunt<strong>ca</strong>uzate <strong>de</strong> S. aureus, aşa cum se observă şiîn studiul nostru. Colecţiile purulente se pot<strong>de</strong>schi<strong>de</strong> spontan prin una sau mai multefistule [ 3].Sursa <strong>de</strong> St. aureus nu este întot<strong>de</strong>aunaevi<strong>de</strong>ntă. Colonizarea nazală este prezentă laaproximativ 1/3 din populaţia adultănespitalizată în SUA şi mare parte a lumii,<strong>de</strong>şi colonizarea nazală cu MRSA este rară.Colonizarea vaginală a fost evi<strong>de</strong>nţiată <strong>ca</strong> osursă <strong>de</strong> răspândire a infecţiei prin contactsexual. Multe <strong>ca</strong>zuri sunt raportate <strong>ca</strong>transmise prin contact direct cu persoanecolonizate sau infectate. Alţi factori <strong>de</strong> riscinclud traumatismele, igiena pre<strong>ca</strong>ră şiaglomeraţia [ 5].În urma interpretării testelor <strong>de</strong> sen<strong>si</strong>bilitate,am în<strong>ca</strong>drat germenii în fenotipuri <strong>de</strong>rezistenţă la beta-lactamine.În Tabelul 2 este prezentată sen<strong>si</strong>bilitatea laantibiotice a tulpinilor <strong>de</strong> St. aureus.Tabelul 2. Sen<strong>si</strong>bilitatea la chimioterapice antiinfecţioase a tulpinilor <strong>de</strong> St.aureus izolateChimioterapic Sen<strong>si</strong>bil Intermediar Rezistentantiinfecţios Nr. tulp. Procent Nr. tulp. Procent Nr. tulp. ProcentAmoxicilină + 24 100 % - - - -acid clavulanicClindamicină 24 100 % - - - -Cloramfenicol 24 100 % - - - -Eritromicină 17 70,83 % 7 29,17 %Gentamicină 21 87,50 % 3 12,5 %Oxacilină 16 66,67 % 8 33,33 %
8<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthRifampicină 23 95,83 % - - 1 4,17 %Tetraciclină 11 47,83 % - - 13 52,17 %Trimetoprim + 23 95,83 % - - 1 4,17 %SulfametoxazolVancomicină 24 100 % - - - -După interpretarea sen<strong>si</strong>bilităţii lachimioterapicele antiinfecţioase, amconstatat că 8 tulpini <strong>de</strong> St. aureus prezintăfenotipul MRSA, 33,33 % din infecţiilepielii şi ţesuturilor moi sunt infecţiicomunitare cu MRSA (CA-MRSA).Rezistenţa la meticilină a St. aureus estemediată <strong>de</strong> prezenţa genei mecA <strong>ca</strong>re segăseşte pe o porţiune <strong>ca</strong>racteristică a ADN,numită <strong>ca</strong>seta cromozomială stafilococicămec (SCC mec). Gena mecA conferămeticilin-rezistenţa prin codarea penicillinbindingprotein 2a (PBP2a), o enzimă cuafinitate scăzută pentru antibioticele betalactamice.PBP2a şi PBP2 acţionează<strong>si</strong>nergic pentru a permite <strong>si</strong>nteza pereteluicelular, în ciuda prezenţei antibioticelorbeta-lactamice, prin aceasta conferindrezistenţă la peniciline, cefalosporine şi<strong>ca</strong>rbapeneme.Me<strong>ca</strong>nismul <strong>de</strong> rezistenţă pentru St. aureu<strong>si</strong>nclu<strong>de</strong> elemente genetice mobile numiteSCCmec. Sunt 6 elemente distinctiveSCCmec, tipul IV fiind elementul<strong>de</strong>monstrat în cele mai multe infecţii CA-MRSA.Se observă că toate tulpinile şi-au păstratsen<strong>si</strong>bilitatea la amoxicilină + acidclavulanic, clindamicină, cloramfenicol,vancomicină, şi 95,83 % tulpini au fostsen<strong>si</strong>bile la rifampicină, trimetoprim +sulfametoxazol.Un procent <strong>de</strong> 29,17 % tulpini <strong>de</strong> St. aureussunt rezistente la eritromicină şi 52,17 %tulpini rezistente la tetraciclină.Prevalenţa CA-MRSA continuă să variezegeografic, dar s-a se<strong>si</strong>zat o creştere rapidăgenerală. Ariile cu boală epi<strong>de</strong>mică cuMRSA nu au suferit niciun <strong>de</strong>clin alprevalenţei. MRSA a<strong>si</strong>mptomatic,colonizare odată necunoscută la populaţiasănătoasă <strong>ca</strong>re nu frecventează mediilespitaliceşti, a fost documentat în multe arii.Pe măsură ce opţiunile terapeutice <strong>de</strong>vin totmai limitate şi pe măsură ce unele<strong>si</strong>ndroame CA-MRSA cu evoluţie rapidăsunt prea agre<strong>si</strong>ve pentru a putea fi oprite <strong>de</strong>o terapie antibiotică <strong>de</strong> orice fel, există onece<strong>si</strong>tate urgentă <strong>de</strong> studii pentru acunoaşte <strong>de</strong>terminanţii importanţi <strong>de</strong>virulenţă ai izolatelor CA-MRSA:<strong>de</strong>zvoltarea unor noi strategii anti-infecţie şi,poate, <strong>de</strong>zvoltarea unei strategii preventive<strong>ca</strong>re ar putea fi apli<strong>ca</strong>te pe s<strong>ca</strong>ră largă.CONCLUZII- Staphylococcus aureus este o <strong>ca</strong>uză majorăa infecţiilor comunitare, <strong>de</strong>şi magnitudineaacestei probleme este necunoscută datorităpuţinelor date existente.- 8 tulpini <strong>de</strong> St. aureus, din cele 24 izolatedin colecţii purulente, prezintă fenotipulMRSA, <strong>de</strong>ci 33,33 % din infecţiile pielii şiţesuturilor moi sunt infecţii comunitare cuMRSA (CA-MRSA).- Suntem <strong>de</strong> părere că fenomenul instalăriirezistenţei la antibiotice a acestor germeni sedatorează tocmai tratamentelor empiricenea<strong>de</strong>cvate, neînsoţite <strong>de</strong> antibiogramă.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health9BIBLIOGRAFIE1. ***, 2003, CLSI/NCCLS document M2-A8, Performance standardsfor Antimicrobial DiskSusceptibility Tests,Approved Standard EightEdition2. Licker M., Moldovan R., et al., 2002,Importanţa <strong>de</strong>tectăriifenotipurilor <strong>de</strong> rezistenţă laantibiotice a germenilor cupotenţial nosocomial,Rezistenţa la antibiotice,istorie şi actualitate, EdituraEurostampa, Timişoara, 89-1003. Buiuc D., Coman G., et al., 1998,Diagnosticul <strong>de</strong> laborator alinfecţiilor tractusului urinar,Microbiologie clinică, vol. I,Editura Didactică şiPedagogică, R.A. Bucureşti,270-2884. Buiuc D., Coman G., et al., 1998, Meto<strong>de</strong>speciale <strong>de</strong> testare asen<strong>si</strong>bilităţii unor bacterii,Fenotipuri <strong>de</strong> rezistenţă,Microbiologie clinică, vol. I,Editura Didactică şiPedagogică, R.A. Bucureşti,493-4985. Moldovan R., Licker M., et al., 2005,Genul Staphylococcus, Curs<strong>de</strong> Microbiologie Medi<strong>ca</strong>lă,vol.II, Litografia UMFTimişoara, 9-21
10<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthTULPINI DE ENTEROBACTERIISECRETOARE DE BETA-LACTAMAZECU SPECTRU EXTINS IZOLATE ÎNINFECŢIILE URINARE DINAMBULATORNegru C.O. 1 , Gheorghiu E. 1 , Todor C. 1 , Hogea E. 2 ,Moldovan R. 2 , Bouvier-Berthet M. 31.Bioclini<strong>ca</strong> Timişoara2.Univer<strong>si</strong>tatea <strong>de</strong> Medicină şi Farmacie „Victor Babeş” Timişoara3. Laboratoire d’analyses medi<strong>ca</strong>les Bouvier-Berthet-Gossard, Ag<strong>de</strong>, FranceREZUMATScopul acestui studiu a fost i<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>rea şi testarea sen<strong>si</strong>bilităţii la chimioterapiceleantiinfecţioase a enterobacteriilor izolate în uroculturile din ambulator, precum şi<strong>de</strong>terminarea prevalenţei tulpinilor BLSE. În perioada ianuarie-mai 2007 au fost recoltate3024 uroculturi <strong>de</strong> la pacienţi din ambulator, 613 dintre acestea fiind pozitive, 562 (91,68%)fiind reprezentate <strong>de</strong> enterobacterii. I<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>rea germenilor s-a realizat pe baza<strong>ca</strong>racterelor culturale, morfo-tinctoriale şi a testelor biochimice specifice şi cu ajutorul<strong>si</strong>stemelor standardizate manuale API 20E şi a <strong>si</strong>stemului standardizat automat Vitek32.Dintre toţi germenii izolaţi, am i<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>t un număr <strong>de</strong> 41 enterobacterii (7,6%) secretoare<strong>de</strong> beta-lactamaze cu spectru extins, reprezentate <strong>de</strong> Kleb<strong>si</strong>ella pneumoniae cu 28 tulpini, E.coli cu 9 tulpini şi Enterobacter cloa<strong>ca</strong>e, Serratia marcescens, Citrobacter freundii, Proteusmirabilis fie<strong>ca</strong>re cu câte o tulpină. Prezenţa enterobacteriilor BLSE izolate din infecţiileurinare comunitare impune administrarea ţintită a agenţilor antimicrobieni pe bazaantibiogramelor şi implementarea unui <strong>si</strong>stem <strong>de</strong> supraveghere epi<strong>de</strong>miologică a fenomenului<strong>de</strong> rezistenţă.Cuvinte cheie: infecţii urinare, enterobacterii, BLSEABSTRACTThe aim of this study was to i<strong>de</strong>ntify and to test the antibiotic susceptibility ofEnterobacteriaceae strains isolated from outpatients urine cultures and also to establish theprevalence of ESBL strains among them. During January – May 2007, 3024 urine cultureswere collected from outpatients, out of which 631 were po<strong>si</strong>tive, 562 being represented byenterobacteria. Germ i<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>tion was based on culture and morpho-tinctorialcharacteristics and specific biochemi<strong>ca</strong>l tests, performed with API 20E manual standardizedsystems and Vitek32 automated standardized system. From all i<strong>de</strong>ntified germs we found 41exten<strong>de</strong>d spectrum beta-lactamase secreting enterobacteria strains (7.6%) represented by 28strains of Kleb<strong>si</strong>ella pneumoniae, 9 E. coli strains, Enterobacter cloa<strong>ca</strong>e, Serratia
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health11marcescens, Citrobacter freundii, Proteus mirabilis, each with one strain. The presence ofESBL enterobacteria isolated from outpatient’s urine cultures enforces a target as<strong>si</strong>gnment ofantimicrobial agents based on antibiograms and implementing an epi<strong>de</strong>miologi<strong>ca</strong>lsurveillance system of re<strong>si</strong>stance phenomenon.Keywords: urinary tract infections, Enterobacteriaceae, ESBLINTRODUCEREUna dintre problemele majore cu <strong>ca</strong>re seconfruntă medicina astăzi, este reprezentată<strong>de</strong> creşterea foarte mare a inci<strong>de</strong>nţeigermenilor microbieni multirezistenţi lachimioterapicele antiinfecţioase. Printreaceştia se numără şi tulpinile <strong>de</strong> bacili gramnegativi secretoare <strong>de</strong> beta-lactamaze cuspectru extins (BLSE). Scopul acestui studiua fost i<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>rea şi testarea sen<strong>si</strong>bilităţii lachimioterapicele antiinfecţioase aenterobacteriilor izolate în uroculturile dinambulator, precum şi <strong>de</strong>terminareaprevalenţei tulpinilor BLSE.MATERIAL ŞI METODĂÎn perioada ianuarie-mai 2007 au fostrecoltate 3024 uroculturi <strong>de</strong> la pacienţi dinambulator, 613 dintre acestea fiind pozitive.La recoltarea urinii s-a in<strong>si</strong>stat asupratoaletei intime înainte <strong>de</strong> recoltare, pentru apreveni contaminarea urinii cu flora dinzona perineală, şi asupra transportului rapidla laborator pentru a împiedi<strong>ca</strong> înmulţireaflorei.Urina a fost recoltată înaintea instituiriiantibioterapiei sau la cel puţin 72 <strong>de</strong> ore <strong>de</strong>la <strong>si</strong>starea tratamentului antiinfecţios.Izolarea germenilor s-a obţinut prinînsămânţarea urinii pe medii <strong>de</strong> culturăa<strong>de</strong>cvate (mediul Mac Conckey şi mediulgeloză cu 5% sânge <strong>de</strong>fibrinat <strong>de</strong> berbec).I<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>rea germenilor s-a realizat pe baza<strong>ca</strong>racterelor culturale, morfo-tinctoriale şi atestelor biochimice specifice.Enterobacteriile au fost i<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>te cuajutorul <strong>si</strong>stemelor standardizate manualeAPI 20E (bioMérieux) şi a <strong>si</strong>stemuluistandardizat automat Vitek32 (bioMérieux).Testarea sen<strong>si</strong>bilităţii la chimioterapiceleantiinfecţioase a fost efectuată pentru fie<strong>ca</strong>reizolat, prin metoda difuzimetricăstandardizată Kirby-Bauer, utilizândnormele CLSI/NCCLS [1] (Clini<strong>ca</strong>l andLaboratory Standards Institute/NationaleCommittee for Clini<strong>ca</strong>l LaboratoryStandards) şi metoda automată standardizatăVitek32 (bioMérieux).Pentru a evi<strong>de</strong>nţia comportamentulenterobacteriilor faţă <strong>de</strong> beta-lactamine, amurmărit sen<strong>si</strong>bilitatea la ampicilină,amoxicilină + acid clavulanic, ti<strong>ca</strong>rcilină,piperacilină, piperacilină + tazobactam,ti<strong>ca</strong>rcilină + acid clavulanic, cefalotin,cefoxitin, cefuroxim, cefotaxim, ceftazidim,cefepim, imipenem şi aztreonam.Am testat în paralel, prin metodadifuzimetrică Kirby-Bauer, <strong>si</strong>nergia întrediscurile <strong>de</strong> ceftazidim, ceftriaxon,cefotaxim, aztreonam şi discul <strong>de</strong>amoxicilină cu acid clavulanic.Rezistenţa prin producerea <strong>de</strong> betalactamazăcu spectru extins (BLSE) se<strong>ca</strong>racterizează prin următorii parametri [2]:• rezistenţă crescută la amoxicilină,ti<strong>ca</strong>rcilină, cefalotin şi cefuroxim(diametrul zonelor <strong>de</strong> inhibiţie sub7mm)• rezistenţă la cefotaxim, ceftazidim şiaztreonam (diametre <strong>de</strong> inhibiţie sub28 mm)• <strong>si</strong>nergie semnifi<strong>ca</strong>tivă întreamoxicilină-acid clavulanic sauti<strong>ca</strong>rcilină-acid clavulanic şicefotaxim, ceftazidim sauaztreonam.Interpretarea rezultatelor antibiogramelorexten<strong>si</strong>ve şi prezenţa <strong>si</strong>nergiei, în „buşon <strong>de</strong>
12<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthşampanie”, au permis în<strong>ca</strong>drarea tulpinilorîn fenotipul secretor <strong>de</strong> beta-lactamază cuspectru extins.REZULTATE ŞI DISCUŢIIDin totalul <strong>de</strong> 3024 uroculturi recoltate <strong>de</strong> lapacienţii Laboratorului Bioclini<strong>ca</strong> dinTimişoara, s-au izolat 613 tulpini bacteriene,562 (91,68%) fiind reprezentate <strong>de</strong>enterobacterii. Germenii izolaţi dinuroculturi în ambulator sunt reprezentaţi înFigura 1.Serratia spp.Morganella spp.A. baumanniiP. aeruginosaE. cloa<strong>ca</strong>eC. freundiiS. aureusSCNS. agalactiaeEnterococcus spp.P. mirabilis252 3 4 7 9 11 13 13 14 16K. pneumoniae81E. coli4150 50 100 150 200 250 300 350 400 450Figura 1. Tulpini bacteriene izolate din uroculturiConform aşteptărilor, pe primul loc se<strong>si</strong>tuează E. coli, cel mai frecvent agentetiologic al infecţiilor <strong>de</strong> tract urinar (ITU).O importanţă <strong>de</strong>osebită trebuie acordatăspeciilor ureazo-pozitive (Kleb<strong>si</strong>ella,Proteus) <strong>ca</strong>re al<strong>ca</strong>linizează urina şifavorizează producerea <strong>de</strong> <strong>ca</strong>lculi, ceea cecrează mari dificultăţi în eradi<strong>ca</strong>reapielonefritelor <strong>de</strong>terminate [3].Beta-lactamazele cu spectru extins (BLSE)sunt enzime secretate endo sau exocelular,<strong>ca</strong>re hidrolizează nucleul beta-lactamic albeta-lactaminelor.Ele sunt <strong>de</strong> origine cromozomală sauplasmidică. După modul <strong>de</strong> <strong>si</strong>nteză, pot ficonstitutive sau inductibile.Dintre toţi germenii izolaţi, am i<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>tun număr <strong>de</strong> 41 enterobacterii (7,6%)secretoare <strong>de</strong> beta-lactamaze cu spectruextins, reprezentate <strong>de</strong> Kleb<strong>si</strong>ellapneumoniae cu 28 tulpini, E. coli cu 9tulpini şi Enterobacter cloa<strong>ca</strong>e, Serratiamarcescens, Citrobacter freundii, Proteusmirabilis fie<strong>ca</strong>re cu câte o tulpină,prezentate în Tabelul 1.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health13Tabelul 1. Repartiţia pe germeni a tulpinilor secretoare <strong>de</strong> beta-lactamaze cuspectru extins izolateGermeni izolaţi Număr ProcentKleb<strong>si</strong>ella pneumoniae 28 68,29 %Escherichia coli 9 21,95 %Enterobacter cloa<strong>ca</strong>e 1 2,43 %Serattia marcescens 1 2,43 %Citrobacter freundii 1 2,43 %Proteus mirabilis 1 2,43 %Total 41 100 %La toate tulpinile <strong>de</strong> enterobacteriisecretoare <strong>de</strong> beta-lactamaze cu spectruextins, după testarea sen<strong>si</strong>bilităţii lachimioterapicele antiinfecţioase, s-au<strong>de</strong>terminat şi celelalte fenotipuri <strong>de</strong>rezistenţă dobândită, asociate.Mutaţiile punctiforme în genele <strong>ca</strong>recodifică beta-lactamazele active asupraampicilinei duc la <strong>si</strong>nteza <strong>de</strong> beta-lactamazecu spectru extins (BLSE), la cefalosporinele<strong>de</strong> generaţia a 3-a şi aztreonam. Genele <strong>ca</strong>recodifică BLSE sunt likate cu alte gene <strong>de</strong>rezistenţă, astfel încât aceste mutante şiclonele pe <strong>ca</strong>re le generează, au rezistenţămultiplă [4,5].În Tabelul 2 sunt prezentate fenotipurile <strong>de</strong>rezistenţă în <strong>ca</strong>drul fiecărei clase mari <strong>de</strong>antibiotice: beta-lactamine, aminoglicozi<strong>de</strong>,şi respectiv fluoroquinolone.Tabelul 2. Fenotipuri <strong>de</strong> rezistenţă asociate ale tulpinilor izolate din uroculturiSpecieizolatăNr.tulpiniBLSEFenotipuri <strong>de</strong> rezistenţă asociateNr. tulpini(%)Kleb<strong>si</strong>ellapneumoniaeEscherichia coli28(100%)9(100%)-BLSE +G-IVQ-SXT+FT-BLSE+KTG+IIQ-BLSE+IVQ+SXT-BLSE+KTG+IVQ+SXT-BLSE+KTG+IVQ+SXT+FT-BLSE+KTG+IVQ+FT-BLSE+KTG+IVQ-BLSE+KTGANt+IVQ+SXT-BLSE+KTGANt+IVQ+SXT+FT-BLSE+KTGANt+SXT-BLSE+KTGANt +SXT+FT-BLSE+GT+IVQ+SXT-BLSE+GT-BLSE+G+IVQ+SXT-BLSE+GT+SXT2 (7,14%)1 (3,57%)2 (7,14%)5 17,85%)2 (7,14%)1 (3,57%)3 (10,71%)6 (21,42%)4 (14,28%)1 ( 3,57%)1 (3,57%)6 (66,6%)1 (11,1%)1 (11,1%)1 (11,1%)Enterobacter 1 (100%) -BLSE+KTGNt+IVQ+SXT 1 (100%)cloa<strong>ca</strong>eSerratia 1 (100%) -BLSE+KTGANt+IVQ+SXT 1 (100%)
14<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthmarcescensCitrobacter 1 (100%) -BLSE+KTG+IVQ+SXT 1 (100%)freundiiProteus1 (100%) -BLSE+G+IVQ+SXT+FT 1 (100%)mirabilisLegendă: BLSE- fenotip producător <strong>de</strong> beta-lactamază cu spectru extins, KTGANt – fenotip <strong>de</strong> rezistenţă laaminoglicozi<strong>de</strong> (kanamicină, tobramicină, gentamicină, amikacină, netilmicină), Q- rezistenţă la quinolone,SXT- rezistenţă la trimethoprim-sulfamethoxazol, FT- rezistenţă la nitrofurantoinSe remarcă o sen<strong>si</strong>bilitate diminuată la clasafluoroquinolonelor, intens utilizate îninfecţiile tractului urinar. Atât în ambulator,cât şi în mediul spitalicesc, se selectează totmai <strong>de</strong>s tulpini multirezistente.Abuzul terapeutic <strong>de</strong> trimethoprim/sulphamethoxazol vreme în<strong>de</strong>lungată, a dusla reducerea sen<strong>si</strong>bilităţii la acestchimioterapic.O armă încă redutabilă rămâneimipenemul, <strong>si</strong>ngura alternativă terapeuticăîn <strong>ca</strong>zurile <strong>de</strong> multirezistenţă.CONCLUZII1. În perioada luată în studiu, din uroculturiam izolat 613 tulpini bacteriene, 562BIBLIOGRAFIE1. ***, 2003, CLSI/NCCLS document M2-A8, Performance standards forAntimicrobial DiskSusceptibility Tests,Approved Standard, EightEdition2. Licker M., Moldovan R., et al., 2002,Importanţa <strong>de</strong>tectăriifenotipurilor <strong>de</strong> rezistenţă laantibiotice a germenilor cupotenţial nosocomial,Rezistenţa la antibiotice,istorie şi actualitate, EdituraEurostampa, Timişoara, 89-1003. Buiuc D., Coman G., et al., 1998,Diagnosticul <strong>de</strong> laborator al(91,68%) tulpini fiind reprezentate <strong>de</strong>enterobacterii.2. Am i<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>t un număr <strong>de</strong> 41enterobacterii (7,6%) secretoare <strong>de</strong> betalactamazecu spectru extins, reprezentate <strong>de</strong>Kleb<strong>si</strong>ella pneumoniae cu 28 tulpini, E. colicu 9 tulpini şi Enterobacter cloa<strong>ca</strong>e, Serratiamarcescens, Citrobacter freundii, Proteusmirabilis fie<strong>ca</strong>re cu câte o tulpină.3. Se remarcă o sen<strong>si</strong>bilitate diminuată laclasa fluoroquinolone, intens utilizate îninfecţiile tractului urinar.4. Prezenţa enterobacteriilor secretoare <strong>de</strong>BLSE izolate din infecţiile urinarecomunitare impune administrarea ţintită aagenţilor antimicrobieni pe bazaantibiogramelor şi implementarea unui<strong>si</strong>stem <strong>de</strong> supraveghere epi<strong>de</strong>miologică afenomenului <strong>de</strong> rezistenţă.infecţiilor tractusului urinar,Microbiologie clinică, vol. I,Editura Didactică şiPedagogică, R.A. Bucureşti,270-2884. Buiuc D., Coman G., et al., 1998, Meto<strong>de</strong>speciale <strong>de</strong> testare asen<strong>si</strong>bilităţii unor bacterii,Fenotipuri <strong>de</strong> rezistenţă,Microbiologie clinică, vol. I,Editura Didactică şiPedagogică, R.A. Bucureşti,493-4985. Moldovan R., Licker M., et al., GenulKleb<strong>si</strong>ella, Curs <strong>de</strong>Microbiologie Medi<strong>ca</strong>lă,vol.II, Litografia UMFTimişoara, 92-93
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health15APRECIEREA STĂRII DE IGIENĂ ASUPRAFEŢELOR PRINBIOLUMINISCENŢĂTurtoi M. 1 , Nicolau A.I. 21. Univer<strong>si</strong>tatea „Alma Mater” Sibiu2. Univer<strong>si</strong>tatea „Dunărea <strong>de</strong> Jos”Galaţi, Facultatea Ştiinţa şi Ingineria AlimentelorREZUMATDupă realizarea igienizării în întreprin<strong>de</strong>rile în <strong>ca</strong>re este implementat un <strong>si</strong>stem <strong>de</strong><strong>si</strong>guranţă alimentară sau un <strong>si</strong>stem integrat <strong>de</strong> <strong>si</strong>guranţă şi <strong>ca</strong>litate, trebuie furnizată dovadaigienizării şi dovada igienizării corecte. O metodă <strong>de</strong> apreciere a stării <strong>de</strong> igienă asuprafeţelor, rentabil a fi apli<strong>ca</strong>tă în întreprin<strong>de</strong>rile mari şi mijlocii sau <strong>de</strong> către organismele<strong>de</strong> inspecţie, o reprezintă metoda <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare a ATP-ului prin bioluminiscenţă. Prinaceastă metodă este <strong>de</strong>tectată atât prezenţa reziduurilor alimentare, cât şi prezenţamicroorganismelor, astfel că metoda reprezintă un indi<strong>ca</strong>tor bun pentru aprecierea stării <strong>de</strong>igienă a suprafeţelor testate. În lucrare este prezentat modul <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare a valoriibioluminiscenţei <strong>ca</strong>re diferenţiază o suprafaţă <strong>de</strong> oţel inoxidabil murdară sau incorectigienizată, <strong>de</strong> o suprafaţă curată. Sunt prezentate câteva teste disponibile comercial şi sfaturipentru utilizatori.Cuvinte cheie: igienă în industria alimentară, ATP, bioluminiscenţă, HY-LiteABSTRACTIn food companies which have a food safety system or an integrated quality andsafety, the cleaning and sanitizing, also the correct cleaning and sanitizing have to be proven.An estimative method of hygienic state of surfaces, profitable for appli<strong>ca</strong>tion in high andmedium enterprises or by the inspection organisms, is the method of ATP <strong>de</strong>terminationthrough bioluminescence. This method makes pos<strong>si</strong>ble the <strong>de</strong>tection of food re<strong>si</strong>dues andmicroorganisms, therefore it represents a good indi<strong>ca</strong>tor of the estimation of tested surfaceshygienic state. The paper presents the way to <strong>de</strong>termine the bioluminescence value whichdifferentiates a dirty or wrong sanitized stainless steel surface from a clean one. Somecommercial tests and recommendations for users are also presented.Keywords: hygiene in food industry, ATP, bioluminescence, HY-LiteINTRODUCEREIgienizarea suprafeţelor <strong>ca</strong>re vin în contactcu alimentele presupune spălarea lor pentrua în<strong>de</strong>părta reziduurile, <strong>ca</strong>re ar puteaconstitui un suport pentru creştereamicroorganismelor, şi tratarea cu un<strong>de</strong>zinfectant pentru a distruge microflorareziduală. Dacă doar unul dintre aceste două
16<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthprocese nu este realizat corespunzător, pesuprafaţă pot rămâne particule <strong>de</strong> alimentesau microoganisme, ceea ce va compromite<strong>si</strong>guranţa şi durata <strong>de</strong> păstrare a alimentelorproduse ulterior.a suprafeţelor murdare <strong>de</strong> cele curate, înunităţi RLU (Relative Light Units). Acestlucru trebuie făcut în timpul procesului <strong>de</strong>producţie, în momentele în <strong>ca</strong>re se cunoaştecă suprafeţele sunt murdare sau curate [1].Monitorizarea stării <strong>de</strong> igienă, folo<strong>si</strong>ndmetoda tamponului şi procedurile <strong>de</strong>numărare în placă, <strong>de</strong>tectează doar prezenţamicroorganismelor pe suprafeţe, şi nu indicădacă suprafeţele respective au fost sau nubine curăţate. O altă variantă <strong>de</strong>monitorizare a stării <strong>de</strong> igienă a suprafeţelor<strong>ca</strong>re vin în contact cu alimentele se bazeazăpe <strong>de</strong>terminarea concentraţiei <strong>de</strong> ATP prinbioluminiscenţă, metodă ce <strong>de</strong>tectează atâtprezenţa reziduurilor alimentare, cât şiprezenţa microorganismelor, constituindu-seîntr-un indi<strong>ca</strong>tor mai bun pentru apreciereastării <strong>de</strong> igienă a suprafeţelor testate.Deoarece reacţia generatoare <strong>de</strong>bioluminiscenţă este foarte rapidă,rezultatele testării obţinându-se în câtevaminute, faţă <strong>de</strong> câteva zile necesare înmeto<strong>de</strong>le tradiţionale <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare amicroorganismelor prin cultivare în plăci,echipa însărcinată cu efectuarea curăţenieipoate relua operaţiunea, dacă se <strong>de</strong>tectează<strong>de</strong>ficienţe în activitatea ei. Cu alte cuvinte,dacă pe suprafaţă se găsesc concentraţiiridi<strong>ca</strong>te <strong>de</strong> ATP, suprafeţele pot fi curăţatedin nou înainte <strong>de</strong> începerea activităţii <strong>de</strong>producţie.Simplitatea şi rapiditatea meto<strong>de</strong>i <strong>de</strong><strong>de</strong>terminare a ATP-ului prin bioluminiscenţăa condus la <strong>de</strong>zvoltarea mai multor<strong>si</strong>steme pentru monitorizarea stării <strong>de</strong>igienă, <strong>ca</strong>re în prezent sunt disponibilecomercial. Însă, înainte <strong>de</strong> a implementa înpractică testările pe bază <strong>de</strong> ATP, pentruevaluarea stării <strong>de</strong> igienă într-o fabrică,trebuie <strong>de</strong>terminate criteriile <strong>de</strong> diferenţiereMATERIAL ŞI METODĂÎn ve<strong>de</strong>rea stabilirii unei valori abioluminiscenţei exprimate în unităţirelative <strong>de</strong> lumină, <strong>ca</strong>re să diferenţieze osuprafaţă curată <strong>de</strong> una murdară sau prostigienizată, s-au utilizat:– Luminometru tip HY-LITE, Merck,Germania (art.1.30101.) – aparat <strong>de</strong>măsurare a <strong>ca</strong>ntităţii <strong>de</strong> lumină emisă într-oreacţie <strong>de</strong> bioluminiscenţă (Figura 1).– Stilouri HY-LITE Recharge – cuveconcepute pentru utilizare cu luminometrulHY-LITE, conţinând reactivi gata <strong>de</strong>utilizare. Un stilou se compune din:– <strong>ca</strong>pişon <strong>de</strong>taşabil ce conţine soluţie <strong>de</strong>umectare;– tijă <strong>de</strong> culoare albă protejată <strong>de</strong> <strong>ca</strong>pişonpentru prelevarea unui volum <strong>de</strong>finit <strong>de</strong>probă; tija este acoperită la interior cu osubstanţă chimică al cărei rol este <strong>de</strong> a puneîn libertate ATP-ul celular; tija mai are rolul<strong>de</strong> a transfera proba în <strong>ca</strong>mera <strong>de</strong> reacţie şi<strong>de</strong> a <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> compartimentul ce conţinereactivii;– compartiment ce conţine soluţie pentrudiluarea, neutralizarea şi tamponareaprobelor;– compartiment cu reactivi, închis cu ofolie <strong>de</strong> aluminiu; reactivii suntreprezentaţi <strong>de</strong> un amestec <strong>de</strong>luciferină şi luciferază sub formăliofilizată şi stabilizată.Stilourile HY-Lite se utilizeză împreună cutampoane Hy-Lite sterile şi libere <strong>de</strong> ATP.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health17Figura 1. Foto luminometru HY-LITE şi stilouri HY-LiTE Recharge [2]Prelevarea probelor s-a realizat conforminstrucţiunilor <strong>de</strong> utilizare a stilourilor HY-LITE Recharge. Citirea <strong>ca</strong>ntităţii <strong>de</strong> luminăemise în reacţia <strong>de</strong> bioluminiscenţă s-aefectuat conform instrucţiunilor <strong>de</strong> operare aluminometrului şi a fost exprimată în RLU.Conform <strong>de</strong>claraţiilor date <strong>de</strong> MachineryNagel GmbH Co. KG (Dueren, Germania,2004), un femtomol <strong>de</strong> ATP generează prinintermediul reactivilor stiloului HY-LITERecharge 2,37 RLU.Testările s-au efectuat pe suprafeţe dindiferite materiale (oţel inoxidabil, materialplastic, lemn) din <strong>ca</strong>re sunt realizatesuprafeţele ce vin în contact cu alimentele.Curăţarea oţelului inoxidabil s-a realizat indouă variante. În prima variantă (V1),curăţarea s-a efectuat prin spălare cu apă şi<strong>de</strong>tergent, clătire cu apă, <strong>de</strong>punere <strong>de</strong> soluţie<strong>de</strong> acid clorhidric 1,5% şi menţinere timp <strong>de</strong>5 minute, spălare cu apă, <strong>de</strong>punere <strong>de</strong>amestec alcool etilic şi acetonă (1:1) şi dinnou clătire cu apă. În a doua variantă (V2),pentru curăţare s-a folo<strong>si</strong>t <strong>ca</strong> agent <strong>de</strong>curăţare Cleansy (produs Zepter Group),agent <strong>de</strong> curăţare pe bază <strong>de</strong> ingredienteorganice bio<strong>de</strong>gradabile în proporţie <strong>de</strong> 90%şi agenţi <strong>de</strong> lustruire, produs realizat specialpentru suprafeţe din inox.Dezinfectarea suprafeţei din oţel inoxidabils-a realizat cu <strong>de</strong>zinfectanţi diferiţi:– Anasept, pe bază <strong>de</strong> săruri cuaternare <strong>de</strong>amoniu– Rowasan, conţinând săruri cuaternare <strong>de</strong>amoniu şi alcool– Neoseptal, pe bază <strong>de</strong> peroxid <strong>de</strong> hidrogen– Actisept, pe bază <strong>de</strong> clor– Propano, pe bază <strong>de</strong> alcool.Modul <strong>de</strong> apli<strong>ca</strong>re al <strong>de</strong>zinfectanţilor,concentraţia utilizată şi durata aplicării lor s-au realizat în conformitate cu indi<strong>ca</strong>ţiileproducătorilor.REZULTATE ŞI DISCUŢIIPentru diferenţierea suprafeţelor curate <strong>de</strong>cele murdare sau igienizatenecorespunzător, s-a <strong>de</strong>terminat valoareabioluminiscenţei în diferite <strong>si</strong>tuaţii.Valorile bioluminiscenţei generate în urmaprelevărilor <strong>de</strong> probe <strong>de</strong> pe o masă realizatădin oţel inoxidabil, după ce suprafaţa meseia fost supusă unor tratamente <strong>ca</strong>re auurmărit distrugerea microorganismelor şiîn<strong>de</strong>părtarea substanţelor organice, esteprezentată în Tabelul 1.Operaţia <strong>de</strong> curăţare a urmărit în<strong>de</strong>părtareareziduurilor organice şi scă<strong>de</strong>rea drastică anumărului <strong>de</strong> microorganisme.Dezinfectarea a avut drept scop distrugereamicroorganismelor patogene iar alcoolflambareaa vizat distrugerea tuturormicroorganismelor aflate pe suprafaţa
18<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthrespectivă. Datele obţinute arată că şi atuncicând presupunem că n-ar trebui să existeATP pe o suprafaţă, acesta se găseşte în<strong>ca</strong>ntităţi foarte reduse. Valorile obţinute seîn<strong>ca</strong>drează în intervalul 30-500 RLU [3],interval citat <strong>de</strong> literatura <strong>de</strong> specialitate <strong>ca</strong>fiind cel indi<strong>ca</strong>t pentru a con<strong>si</strong><strong>de</strong>ra, înfuncţie <strong>de</strong> tipul trusei <strong>de</strong> reactivi utilizată, căo suprafaţă este curată.În procesul <strong>de</strong> apreciere a gradului <strong>de</strong> igienăprin intermediul trusei şi a luminometruluiHY-Lite, pentru suprafeţe din oţelinoxidabil, se poate con<strong>si</strong><strong>de</strong>ra <strong>ca</strong> prag cediferenţiază un nivel acceptabil <strong>de</strong> igienă <strong>de</strong>unul inacceptabil valoarea <strong>de</strong> 150 RLU.Valorile bioluminiscenţei obţinute la<strong>de</strong>zinfectare <strong>de</strong>monstrează că protocolul <strong>de</strong>igienizare corespunzător unei suprafeţepoate genera variaţii ale concentraţiei <strong>de</strong>ATP asociate cu un regim <strong>de</strong> igienizareeficient.Tabelul 1. Valori ale bioluminiscenţei obţinute pe suprafeţe cu diferite gra<strong>de</strong> <strong>de</strong>igienăTratamentGrad presupus <strong>de</strong>igienăRLU/25 cm 2Curăţare V1 Foarte curat 108Curăţare V1 Foarte curat 87Curăţare V1 Foarte curat 100Curăţare V1 Foarte curat 109Curăţare V1 Foarte curat 86Curăţare V2 Foarte curat 110Anasept Dezinfectat 120Rowasan Dezinfectat 77Neoseptal Dezinfectat 41Actisept Dezinfectat 91Propano Dezinfectat 120Alcool-flambare Steril 92Alcool-flambare Steril 86Alcool-flambare Steril 75Alcool-flambare Steril 94Alcool-flambare Steril 93În Tabelul 2 sunt prezentate valori ale bioluminiscenţei obţinute <strong>de</strong> pe suprafeţe realizate dindiferite materiale şi având niveluri diferite <strong>de</strong> igienă.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health19Tabelul 2. Valori ale bioluminiscenţei obţinute pe suprafeţe din diferite materialeavând diferite gra<strong>de</strong> <strong>de</strong> igienăNatura suprafeţei Lo<strong>ca</strong>ţia Grad presupus <strong>de</strong> RLU/25 cm 2igienăOţel inoxidabil Masă tranşare <strong>ca</strong>rne Murdar 1020Oţel inoxidabil Cuvă malaxor aluat Curat* 9900Răşină epoxidică Pardoseală Murdar 16000Lemn Masă frământarare aluat Curat* 18000Igienizarea s-a realizat prin curăţare us<strong>ca</strong>tă şi ştergerea suprafeţelor cu oţet.Din tabel se observă că valorilebioluminiscenţei pentru suprafeţe <strong>de</strong>claratecurate într-o <strong>si</strong>tuaţie, pot fi mai mari <strong>de</strong>câtale unor suprafeţe <strong>de</strong>clarate murdare în alte<strong>si</strong>tuaţii. De fapt, acolo un<strong>de</strong> se lucrează cufăină, este <strong>de</strong> aşteptat să se obţină valorimari ale bioluminscenţei, <strong>de</strong>oarece<strong>ca</strong>ntitatea <strong>de</strong> ATP nemicrobian asociatacesteia este mare.Din acest tabel se poate înţelege mai bine <strong>de</strong>ce se recomandă <strong>ca</strong> valorile bioluminiscenţeice diferenţiază un nivel acceptabil<strong>de</strong> igienă <strong>de</strong> unul inacceptabil, trebuiestabilite pentru fie<strong>ca</strong>re unitate <strong>de</strong> industriealimentară, pentru fie<strong>ca</strong>re tip <strong>de</strong> suprafaţă înparte şi pentru fie<strong>ca</strong>re protocol <strong>de</strong> igienizareutilizat.În ceea ce priveşte trusele po<strong>si</strong>bil <strong>de</strong> utilizatpentru aprecierea nivelului <strong>de</strong> igienă pe bază<strong>de</strong> ATP, există mai multe po<strong>si</strong>bilităţi.Producătorii câtorva dintre aceste truse suntprezentaţi în Tabelul 3.Tabelul 3. Producătorii principali <strong>de</strong> teste pentru aprecierea stării <strong>de</strong> igienă asuprafeţelor prin <strong>de</strong>tectarea ATP-ului prin bioluminiscenţăProducătorBio-Orbit Oy, Turku, FinlandaMerck, Darmstadt, GermaniaCel<strong>si</strong>s Lumac plc, Cambridge, Marea BritanieIDEXX Labs Inc., Westbrook, ME, SUABiotrace Ltd, Bridgent, Marea BritanieMachinery Nagel GmbH Co. KG, Dueren, GermaniaDenumirea testului/aparatuluiBio-OrbitHy-LiteInspector/System SURELightningUni-Lite/Uni-Lite XcelBioFix® LumiSistemele <strong>de</strong> monitorizare a stării <strong>de</strong> igienăpe baza ATP-ului sunt <strong>si</strong>milare în ceea cepriveşte utilizarea tamponului <strong>de</strong> vată pentruprelevarea probelor, extracţia ATP-ului <strong>de</strong>pe tamponul <strong>de</strong> vată utilizând un surfactant,şi apoi măsurarea ATP-ului prin aprecierea<strong>ca</strong>ntităţii <strong>de</strong> lumină emisă în urma adiţieiluciferazei şi luciferinei într-o soluţietampon conţinând ioni <strong>de</strong> magneziu.Sistemele diferă însă între ele în ceea cepriveşte modul în <strong>ca</strong>re tamponul <strong>de</strong> vată şirespectiv soluţia conţinând surfactant, în<strong>ca</strong>re s-a realizat extracţia <strong>de</strong> ATP, este pusîn contact cu reactivii.Unele truse <strong>de</strong> reactivi sunt realizate astfelîncât să poată să fie utilizate şi peluminometre construite <strong>de</strong> alţi fabri<strong>ca</strong>nţi.
20<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthTrebuie însă ştiut că valorilebioluminiscenţei exprimate în unităţirelative <strong>de</strong> lumină, obţinute cu diferite truse,nu sunt comparabile între ele, <strong>de</strong>cât în <strong>ca</strong>zulîn <strong>ca</strong>re sunt <strong>ca</strong>librate faţă <strong>de</strong> concentraţiistandardizate <strong>de</strong> ATP. De aceea, cei cedoresc să utilizeze trusa <strong>de</strong> reactivi realizată<strong>de</strong> un anumit fabri<strong>ca</strong>nt, pe luminometrulrealizat <strong>de</strong> alt fabri<strong>ca</strong>nt, trebuie săreevalueze limita <strong>de</strong> diferenţiere asuprafeţelor curate <strong>de</strong> cele murdare sauigienizate necorespunzător.Pe luminometrul HY-Lite se pot utiliza, spreexemplu, trusele BioFix®Lumi, dar acesteavor genera <strong>de</strong> 3–5 ori mai multă lumină<strong>de</strong>cât trusele HY-Lite produse <strong>de</strong> MachineryNagel GmbH Co. KG [4].În această <strong>si</strong>tuaţie, valoarea bioluminiscenţeice constituie pragul pentru diferenţierea uneisuprafeţe curate <strong>de</strong> una igienizatănecorespunzător, trebuie mărit <strong>de</strong> 3 ori.Utilizarea aceloraşi valori limită pentruambele truse, ar însemna să se înăspreascăcondiţiile <strong>de</strong> diferenţiere a suprafeţelorcurate <strong>de</strong> cele murdare sau incorectigienizate.Unele luminometre sunt echipate cu porturice permit transferul <strong>de</strong> date către<strong>ca</strong>lculatoare, iar unele companii oferăprograme <strong>de</strong> analiză a tendinţei pentrureevaluarea constantă a valoriibioluminiscenţei ce <strong>de</strong>semnează o suprafaţăcurată. Firma Merck a creat aceastăpo<strong>si</strong>bilitate <strong>de</strong> a transfera date <strong>de</strong> laluminometrul HY-Lite, pe <strong>ca</strong>re îlcomercializează împreună cu programulTrend.CONCLUZII1. Pentru diferenţierea corectă a suprafeţelorcurate <strong>de</strong> cele murdare sau incompletigienizate, se impune stabilirea <strong>de</strong> limite <strong>de</strong>bioluminiscenţă diferenţiate în funcţie <strong>de</strong>materialul din <strong>ca</strong>re este realizată suprafaţa şi<strong>de</strong> ramura industriei alimentare în <strong>ca</strong>re sedoreşte a fi apli<strong>ca</strong>tă testarea pe bază <strong>de</strong>ATP.2. Valoarea bioluminiscenţei ce diferenţiazăun nivel acceptabil <strong>de</strong> igienă <strong>de</strong> unulinacceptabil, trebuie <strong>de</strong>terminată diferenţiat,în funcţie <strong>de</strong> trusa utilizată.3. Testările pe bază <strong>de</strong> ATP sunt extrem <strong>de</strong>utile pentru evaluarea rapidă a gradului <strong>de</strong>igienă a suprafeţelor şi luarea <strong>de</strong>ciziei <strong>de</strong> areigieniza o suprafaţă, dacă acest lucru estenecesar.BIBLIOGRAFIE1. Upman M., Bonaparte C., 1999, Rapidmethods for food hygieneinspection, In: Robinson RK,Batt CA, Patel PD (editors),Encyclopedia of FoodMicrobiology, vol.3,A<strong>ca</strong><strong>de</strong>mic Press, p.1887-18952. ***, http://www.pubmedcentral.nih.gov/articleren<strong>de</strong>r.fcgi?artid=2000855 Accesedon 21st of March 20083. Larson E., Aiello A., Gomez-Duarte C.,Lin S., Della-Latta P.,Lindhardt C. 2003,Bioluminescence ATP monitoringas a surrogate marker formicrobial load on hands andsurfaces in the home, FoodMicrobiol. 2003 December;20(6): 735–7394. ***, 2004, Machinery Nagel GmbH Co.KG, Customer Information.ImplementingBioFix®LumiATP Rapid Testson Luminometer HZ-Litefrom Merk, Ed. 04.02.2004
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health21CONSUMUL DE DROGURI LAADOLESCENŢII DIN JUDEŢUL TIMIŞ -TIPURI DE DROGURI ŞI MOTIVAŢIAUTILIZĂRII ACESTORABărbat C. 1 , Vlaicu B. 2 , Petrescu C. 2 , Ursoniu S. 2 ,Putnoky S. 2 , Mlădinescu-Fira C. 2 , Suciu O. 2 , Bagiu R. 21. Univer<strong>si</strong>tatea <strong>de</strong> Vest Timişoara2. Univer<strong>si</strong>tatea <strong>de</strong> Medicină şi Farmacie “Victor Babeş” TimişoaraREZUMATPrezenta lucrare îşi propune analiza tipurilor <strong>de</strong> droguri consumate şi a motivaţieiconsumului (raportate pe grupe <strong>de</strong> vârstă şi pe sexe) la adolescenţi, utilizând o anchetăepi<strong>de</strong>miologică pe un eşantion reprezentativ <strong>de</strong> 2908 tineri din licee, şcoli postliceale şiprofe<strong>si</strong>onale din ju<strong>de</strong>uţul Timiş. Ancheta epi<strong>de</strong>miologică a utilizat Chestionarul CORT 2004,privind comportamente cu risc pentru sănătate la tineri, apli<strong>ca</strong>t în perioada 2003-2005.Principalele concluzii au fost: procentul <strong>de</strong> consumatori <strong>de</strong>clarat în momentul studiului a fost<strong>de</strong> 4,2%, (5,2% dintre elevi au consumat droguri cel puţin odată în viaţă), cu o diferenţăsemnifi<strong>ca</strong>tivă mai mare la băieţii consumatori (61% faţă <strong>de</strong> 38,5% fete); procentul maxim <strong>de</strong>consumatori se găseşte în intervalul 16-17 ani (67,2%). Principalele 3 motive <strong>de</strong>clarate aleconsumului vizează în special înlăturarea stresului şi buna dispoziţie, efectul plăcut dupăconsum şi efectul liniştitor după un inci<strong>de</strong>nt neplăcut (reacţie <strong>de</strong> “apărare”); procentulmo<strong>de</strong>lului familial este cel mai mic (2,4%). Există o diferenţă semnifi<strong>ca</strong>tivă între băieţi şi fetelegată <strong>de</strong> motivaţia consumului, în ve<strong>de</strong>rea înlăturării stresului şi producerii bunei dispoziţii(79% la băieţi, faţă <strong>de</strong> 21% la fete). Dintre substanţele consumate, pe primul loc (92%) seaflă marijuana (<strong>ca</strong>nabis, haşiş), urmat <strong>de</strong> ecstasy (11,4%) şi LSD (9,3%).Cuvinte cheie: adolescenţă, droguri, motivaţia consumuluiABSTRACTThe present article analyses the main drugs used by adolescents in Timis County andtheir foremost <strong>de</strong>clared reasons in taking drugs. The results are reported based on age andgen<strong>de</strong>r. This quantitative analy<strong>si</strong>s has used an epi<strong>de</strong>miologi<strong>ca</strong>l inquiry during the schoolyears 2003-2005. This inquiry was ma<strong>de</strong> on a segment of 2908 high school stu<strong>de</strong>nts fromTimisoara and applying the “CORT questionnaire 2004 regarding the risky behaviors forhealth during youth”. The main results were as following: 4.2% of the questionnaire subjectsare high school stu<strong>de</strong>nts, having admitted to u<strong>si</strong>ng a certain type of drugs, 5.25 resorted todrugs at least once in their lifetime. The overall majority does not consume drugs. The
22<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthnumber of male consumers is much higher than the girl’s number (61% boys as compared to38.5% girls). 67.2% of the consumers are aged between 16 and 17. The main motivationsbehind taking drugs are: the gaining of a better mood and removing/handling stress, thepleasant effects of the drugs, the compensatory effect, the protecting effects after a ba<strong>de</strong>xperience. The familial mo<strong>de</strong>l is represented only in 2.4% of <strong>ca</strong>ses, but it un<strong>de</strong>niably exists.Regarding the first motivation, it is important to un<strong>de</strong>rline the huge difference between boysand girls (almost 4 times larger percentage of boys over girls). The main substances used asdrugs are marijuana (92%), ecstasy (11.4 %) and LSD (9.3%)Keywords: adolescence, drugs, motivation of consumtionINTRODUCERETendinţele actuale remar<strong>ca</strong>te în ultimii anireferitoare la comercializarea ilegală <strong>de</strong>stupefiante, se cristalizează în jurulurmătoarelor realităţi:- <strong>de</strong>zvoltarea pieţei europene a p<strong>si</strong>hotropelortrafi<strong>ca</strong>te din extremul Orient (China,Birmania, Laos, Vietnam, Cambodgia),datorată măsurilor severe <strong>de</strong> securitate luatela frontierele SUA.;- creşterea cererii şi ofertei <strong>de</strong> heroină înEuropa;- integrarea României în U.E.;- tendinţa actuală <strong>de</strong> creştere a consumului<strong>de</strong> droguri <strong>de</strong> <strong>si</strong>nteză;- activităţile <strong>de</strong> spălare a banilor proveniţidin traficul cu stupefiante;- globalizarea pieţelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfacere şiconsum <strong>de</strong> droguri;- poziţionarea României în traseele<strong>de</strong>finitorii ale traficului ilicit <strong>de</strong> droguri dinEuropa <strong>de</strong> Sud-Est pe cele trei din cele cincirute active, aşa numitul “itinerar nordic”:- Turcia-Grecia-Italia (itinerarul <strong>de</strong>sud)- Turcia-Bulgaria-exIugoslavia-Italia(itinerarul central)- Turcia-Bulgaria-România-Ungaria-Austria-Germania-Olanda- Turcia-România-Ungaria-Slovacia-Cehia-Germania-Olanda- Turcia-Bulgaria-România-Ucraina-Polonia-Germania [1].Toate aceste realităţi pot fi extrem <strong>de</strong>periculoase pentru adolescenţii răvăşiţi <strong>de</strong>căutarea sensului în viaţă şi a valorilor reale,<strong>de</strong> satisfacerea unui grad crescând <strong>de</strong>in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă şi originalitate, dar preocupaţiinclu<strong>si</strong>v <strong>de</strong> gă<strong>si</strong>rea unor senzaţii “tari”.Sunt necesare studii periodice <strong>ca</strong>re sămonitorizeze cât mai multe date legate <strong>de</strong>consumul <strong>de</strong> droguri, alcool, tutun saumedi<strong>ca</strong>mente, precum şi studii ce potanaliza po<strong>si</strong>bile manifestări <strong>de</strong> <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţăendogenă (<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa <strong>de</strong> sex, <strong>de</strong> <strong>ca</strong>lculator,jocul patologic <strong>de</strong> noroc ş.a.). Rezulateleacestor cercetări vor sta la baza aplicăriiobiective a meto<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> prevenţie, din ce înce mai necesare.Studiul <strong>de</strong> faţă îşi propune evaluareaprimară a tipurilor <strong>de</strong> droguri consumate şi amotivelor consumului, raportate pe grupe <strong>de</strong>vârstă şi pe sex, la un eşantion reprezentativ<strong>de</strong> 2908 adolescenţi din Timiş.MATERIAL ŞI METODĂRezultatele obţinute se bazează pe anchetaepi<strong>de</strong>miologică ce a utilizat ChestionarulCORT 2004, privind comportamente cu riscpentru sănătate la tineri, apli<strong>ca</strong>t în perioada2003-2005.Chestionarul cuprin<strong>de</strong> 126 <strong>de</strong> itemi <strong>ca</strong>reinvestighează pe lângă consumul <strong>de</strong> droguri,comportamente cu risc precum fumatul,consumul <strong>de</strong> băuturi alcoolice,comportamentele agre<strong>si</strong>ve (hetero- şiautoagre<strong>si</strong>v), comportamentele cu risc <strong>de</strong>impli<strong>ca</strong>re în acci<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> circulaţie,comportamentul sexual, comportamentulalimentar, se<strong>de</strong>ntarismul, automedi<strong>ca</strong>ţia, câtşi grija pentru sănătate şi respectiv, nivelul<strong>de</strong> edu<strong>ca</strong>ţie pentru sănătate.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health23Studiul s-a <strong>de</strong>sfăşurat pe un eşantionreprezentativ <strong>de</strong> 2908 tineri din licee, şcolipostliceale şi profe<strong>si</strong>onale din mediul urbanal ju<strong>de</strong>ţului Timiş. Mărimea esantionului s-a<strong>de</strong>terminat cu ajutorul programului EpiInfover<strong>si</strong>unea 6.04d. Răspunsurile la chestionarau respectat anonimitatea datelor culese,completarea lor având loc în grup, încondiţiile <strong>si</strong>milare unui test scris. Răspunsulelevilor a fost <strong>de</strong> 76,2 %, cel al claselor(unitatea primară <strong>de</strong> eşantionare) a fost <strong>de</strong>97,9%, iar rata <strong>de</strong> răspuns rezultată <strong>de</strong>74,6%.Prelucrarea datelor s-a realizat cu ajutorulprogramului EpiInfo ver<strong>si</strong>unea 6.04d, 2001şi a programului SPSS, ver<strong>si</strong>unea 10. S-afolo<strong>si</strong>t testul chi pătrat pentru comparaţiadistribuţiei <strong>de</strong> frecvenţe. A fost apli<strong>ca</strong>t unfactor <strong>de</strong> corecţie <strong>ca</strong>re a ţinut cont <strong>de</strong>probabilitatea <strong>de</strong> eşantionare şi <strong>de</strong> rata <strong>de</strong>participare [2].Eşantionul cuprin<strong>de</strong> 2908 <strong>de</strong> elevi cu odistribuţie pe sexe <strong>de</strong> 1498 (51,5%) fete şi1410 băieţi (48,5 %), având vârsta <strong>de</strong> 14-25ani, cu media <strong>de</strong> 16,8 ani, cea mai marepon<strong>de</strong>re fiind în intervalul 15-19 ani(98,7%). Doar 4.5% dintre respon<strong>de</strong>nţi auprovenit din comune, marea majoritateprovenind din municipii ale ju<strong>de</strong>ţului Timiş(81,6%) şi din oraşe ale ju<strong>de</strong>ţului (13,9%)[2].REZULTATEConsumul <strong>de</strong> droguri la adolescenţi (Figura1)Procent consumatori10090807060% 504030205.2100au consumat4.2consumă95.5nuconsumăFigura 1. Distribuţia adolescenţilor în funcţie consumul <strong>de</strong> droguriÎntrebaţi fiind <strong>de</strong> motivele consumului <strong>de</strong>droguri, din totalul respon<strong>de</strong>nţilor (2882),122 elevi s-au <strong>de</strong>clarat consumatori (4,2%),un procent <strong>de</strong> 95,5 % au <strong>de</strong>clarat că nuconsumă droguri. Un număr <strong>de</strong> 19 elevi nuau răspuns la întrebare (Figura 1).
24<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthDistribuţia consumatorilor pe sexe (Figura 2)Consumul pe sexe100%90%80%% consumatori70%60%50%40%30%61%38.50%100%băieţifetetotal20%10%0%1Figura 2. Distribuţia procentuală a consumatorilor <strong>de</strong> droguri pe sexeDin totalul <strong>de</strong> 122 <strong>de</strong> consumatori,distribuţia pe sexe arată un procent maimare <strong>de</strong> consumatori în rândul băieţilor faţă<strong>de</strong> fete, respectiv 61% faţă <strong>de</strong> 38,5%.Diferenţa este semnifi<strong>ca</strong>tivă între cele douasexe (Figura 2).Distribuţia consumatorilor pe grupe <strong>de</strong> vârstă (Figura 3)Procent consumatori pe grupe <strong>de</strong> vârstă28.60%3.20%14-15 ani16-17 ani18-19 ani67.20%Figura 3. Distribuţia consumatorilor <strong>de</strong> droguri pe grupe <strong>de</strong> vârstă
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health25Distribuţia pe grupe <strong>de</strong> vârstă arată unprocent mare, 67,2%, (82) consumatoriavând vârsta cuprinsă în intervalul 16-17ani. Perioada intrării la liceu (sau şcoalaprofe<strong>si</strong>onală) este mar<strong>ca</strong>tă, după cum putemobserva pe grafic, <strong>de</strong> puţini consumatori,3,2% (4). În apropierea ba<strong>ca</strong>laureatului,elevii îşi reduc consumul, ajungându-se laun procent <strong>de</strong> 28,6% (35 elevi) din totalulconsumatorilor <strong>de</strong>claraţi. Un număr <strong>de</strong> 19elevi nu au răspuns la întrebare.Consumul în ultima lună (Figura 4)C onsum ul pe sexe in ultima lună4035.23530% din totalul<strong>de</strong> 34 eleviconsumatori inultima lună2520151055.82.917.65.8 5.8fetebăieţi01 zi sau 2 zilnic la 3-5 zilefre cve nţa consumuluiFigura 4. Distribuţia consumatorilor în ultimele 30 <strong>de</strong> zileLegat <strong>de</strong> consumul în ultima lună, seremarcă că 2885 elevi (98,8%) <strong>de</strong>clară că nuau consumat droguri. Un număr <strong>de</strong> 14 elevi(41,1%) din cei 34 <strong>ca</strong>re au consumat înultima lună, consumă rar (la 1-2 zile),urmaţi fiind <strong>de</strong> cei ce consumă drogurizilnic (7 elevi <strong>de</strong>claraţi, respectiv 20,5%), şi<strong>de</strong> aceia al căror consum are loc la uninterval <strong>de</strong> 3-5 zile (3 elevi, adică 8,8%). Unnumăr <strong>de</strong> 23 elevi nu au răspuns laîntrebare.Distribţia pe sexe ne arată diferenţesemnifi<strong>ca</strong>tive pentru cei <strong>ca</strong>re au consumat odată sau <strong>de</strong> 2 ori în ultimele 30 <strong>de</strong> zile(35,2% băieţi, faţă <strong>de</strong> 5,8% fete), şi cei <strong>ca</strong>reau consumat zilnic droguri (17,65% băieţi,faţă <strong>de</strong> doar 2,9% pentru fete).
26<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthMotivaţia consumului (Figura 5)Motivaţia consumuluibună disp.8.10%5.70% 2.40%27%ef. plăcutef. <strong>de</strong> consolare10.60%19.60%ajutăcomuni<strong>ca</strong>rea<strong>de</strong>păşireaconflictelorex. fam.Figura 5. Motive ale consumului <strong>de</strong> droguri la adolescenţiLa întrebarea legată <strong>de</strong> ce anume îi<strong>de</strong>termină pe elevi să consume droguri, s-auobţinut răspunsurile:- cei mai mulţi consumatori (33 din totalul<strong>de</strong> 122, adică 27%) au <strong>de</strong>clarat bunadispoziţie creată şi înlăturarea stresului;- 24 elevi (19,6%) au <strong>de</strong>clarat efectul plăcutre<strong>si</strong>mţit după consum;- 13 elevi (10,6%) <strong>de</strong>clară că utilizeazădrogul pentru efectul <strong>de</strong> consolare după ce lis-a întâmplat ceva neplăcut;- 10 elevi (8,1%) susţin că drogul îi ajută încomuni<strong>ca</strong>rea cu alte persoane;- 7 elevi (5,7%) <strong>de</strong>clară că drogul îi ajută în<strong>de</strong>păşirea conflictelor pe <strong>ca</strong>re le traversează;- exemplul familial, din fericire, se <strong>si</strong>tueazăpe ultimul loc (3 elevi, cu un procent <strong>de</strong>2,4%).Motivaţia consumului pe grupe <strong>de</strong> vârstă (Tabelul 1)Tabelul 1. Motivaţia consumului pe grupe <strong>de</strong> vârstăIntervalul <strong>de</strong> Bună dispoziţie Efect plăcut Efect <strong>de</strong> consolarevârstă14-15 ani 1,6% 0,8% 0,8%16-17 ani 18% 12,2% 7,3%18-19 ani 7,3% 6,5% 2,4%Analiza motivaţiei consumului pe grupe <strong>de</strong>vârstă ne arată că din totalul <strong>de</strong> 122consumatori, cei din intervalul 16-17 ani(adică 67,2% din totalul consumatorilor) auurmătoarea distribuţie a motivaţieiconsumului:- cea a bunei dispoziţii, 18%,- urmată <strong>de</strong> efectul plăcut al drogurilor,12,2%,
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health27- efectul <strong>de</strong> consolare după un inci<strong>de</strong>ntneplăcut, 7,3%, procent <strong>de</strong> altfel egal cu celal motivaţiei bunei dispoziţii în intervalul18-19 ani.Analiza motivaţiei consumului pe sexe (Figura 6)Motivaţia procentuală pe sexe80.0079.0070.0066.00%60.0050.0040.0030.0020.0041.631.602154.004633băieţifete10.000.00bună disp.ef. plăcutconsolareex. fam.elevi respon<strong>de</strong>nţiFigura 6. Motivele consumului la cele două sexeÎn ceea ce priveşte motivaţia consumului pesexe, există diferenţe semnifi<strong>ca</strong>tive lamotivaţia bunei dispoziţii: 26 băieţi faţă <strong>de</strong>numai 7 fete.Deşi procentele par semnifi<strong>ca</strong>tiv diferite înceea ce priveşte exemplul familial, trebuiecon<strong>si</strong><strong>de</strong>rat că sunt luaţi în <strong>ca</strong>lcul numai 3respon<strong>de</strong>nţi (2 băieţi şi o fată).Celelalte motivaţii nu raportează diferenţesemnifi<strong>ca</strong>tive analizate pe cele două sexe.Tipurile <strong>de</strong> droguri consumate (Figura 7)Principalele substanţe consumate sunt:- marijuana, 92% (138 din 149 elevi ce aurăspuns că au consumat droguri până înprezent);- ecstasy, 11,4% (17);- LSD, 9,3% (14);- co<strong>ca</strong>ina, 8,7%(13);- heroina, 6,7% (10);- alcoolul cu tranchilizante, 6% (9);- tranchilizantele şi sedativele, 5,3% (8);- aurolacul, metadonă, morfină şi ciupecilehalucinogene, 3,3% (5).
28<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthSubstanţe consumate% consumatori100%90%80%70%60%50%40%30%20%10%0%92%11.40% 9.30% 8.70% 6.70% 6% 5.30% 3.30%1marijuana ecstasy LSDco<strong>ca</strong>ină heroina alcool cutranchilizantetranchilizantemorfină,aurolac,metadonă,ciuperci halucinogeneFigura 7. Principalele droguri consumate <strong>de</strong> adolescenţiCONCLUZIIÎn urma acestui studiu, consumul <strong>de</strong> drogurila adolescenţi s-a dovedit <strong>ca</strong> fiind o realitate.Deşi procentul <strong>de</strong> consumatori <strong>de</strong>clarat estemic, <strong>de</strong> 4,2% (5,2% elevi <strong>de</strong>clarând că auconsumat droguri cel puţin odată în viaţă), elrămâne totuşi îngrijorător pentru societatearomânească din Banat, şi nu numai.Există un procent semnifi<strong>ca</strong>tiv mai mare <strong>de</strong>băieţi consumatori (61% faţă <strong>de</strong> 38,5% fetedin totalul consumatorilor).În ceea ce priveşte distribuţiaconsumatorilor pe grupe <strong>de</strong> vârstă,remarcăm un procent semnifi<strong>ca</strong>tiv mai mareîn intervalul 16-17 ani, 67,2%. Procentulcrescător, <strong>de</strong> la grupa <strong>de</strong> vârstă 14-15 ani laurmătoarea, <strong>de</strong> 16-17 ani (adică <strong>de</strong> la 3,2%la 67,2%), urmat <strong>de</strong> un procent <strong>de</strong>screscătorcătre grupa 18-19 ani (căreia îi corespun<strong>de</strong>procentul <strong>de</strong> 28,6%) ar putea fi corelat cu:- stresul adaptării la noul mediu (liceal sau<strong>de</strong> şcoală profe<strong>si</strong>onală), pentru primaperioada crescândă a consumului,- experimentarea consecinţelor nefaste şinedorite ale consumului, cu po<strong>si</strong>bilaedu<strong>ca</strong>ţie antidrog primită, curesponsabilităţile existente odată cunece<strong>si</strong>tatea căutării unui loc <strong>de</strong> muncă laterminarea studiilor medii şi/sau <strong>de</strong>înscrierea la studiile superioare - pentruetapa în <strong>ca</strong>re se observă scă<strong>de</strong>reaprocentului elevilor consumatori.Principalele 3 motive <strong>de</strong>clarate aleconsumului se referă, în special, laînlăturarea stresului şi la producerea buneidispoziţii, la efectul plăcut după consum şi
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health29la efectul liniştitor după un inci<strong>de</strong>nt neplăcut(reacţia <strong>de</strong> „apărare”). Urmează motivulfavorizării comunicării şi contribuţia la<strong>de</strong>păşirea conflictelor.Mo<strong>de</strong>lul exemplului familial este cel maimic (2,4%), totuşi este existent.Există o diferenţă semnifi<strong>ca</strong>tivă între băieţişi fete legată <strong>de</strong> motivaţia consumului înve<strong>de</strong>rea înlăturării stresului şi produceriibunei dispoziţii (79% la băieţi faţă <strong>de</strong> 21%la fete), constatare necesară a fi aprofundatsudiată şi corelată cu tipurile <strong>de</strong>personalitate existente la respon<strong>de</strong>nţiieşantionului studiat.Nece<strong>si</strong>tatea producerii bunei dispoziţii laadolescenţii consumatori (27% din totalulacestora) se pretează la discuţii mai ample,legate <strong>de</strong> mo<strong>de</strong>lele expli<strong>ca</strong>tive p<strong>si</strong>hocomportamental,bio-p<strong>si</strong>ho-social, dar şi <strong>de</strong>teoria generală a addicţiilor şi a <strong>si</strong>stemului<strong>de</strong> acţiune (al lui Eric Loonis), discuţii ce arpermite înţelegerea tuturor adicţiilor, cu saufără drog, putându-se astfel realiza o <strong>si</strong>ntezăa numeroaselor scrieri în domeniu şi acercetărilor neurobiochimice avansate.Dintre substanţele consumate, pe primul locşi într-un procent foarte mare (92%), se aflămarijuana (<strong>ca</strong>nabis, haşiş), urmat <strong>de</strong> ecstasy(11,4%) <strong>si</strong> LSD (9,3%).Din analiza primară a datelor <strong>de</strong> mai sus,legate <strong>de</strong> existenţa unui procent <strong>de</strong>adolescenţi consumatori <strong>de</strong> droguri,<strong>de</strong>ducem nece<strong>si</strong>tatea continuării şi<strong>de</strong>zvoltării meto<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> prevenţie aconsumului <strong>de</strong> droguri, prin cointeresareainstituţiilor <strong>de</strong> învăţământ, a instituţiilormedico-sociale şi în special a familiilor. Neaflăm în faţa unei noi provocări în <strong>ca</strong>re vorfi necesare atât cooperarea factorilor interni,cât şi împărtăşirea cunoştinţelor şi preluareaadaptată a unor mo<strong>de</strong>le <strong>de</strong> intervenţie dinafara ţării, cu rezultate eficiente <strong>de</strong>jadovedite (metoda <strong>de</strong> Hoop din Olanda, <strong>de</strong>exemplu) [3].BIBLIOGRAFIE1. Richard D., Senon Jean-Luis, LarousseS.J.L., 2005, Dicţionar <strong>de</strong>droguri, toxicomanii şi<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţe (traducere) ,Editura Ştiinţelor Medi<strong>ca</strong>le,Bucureşti2. Vlaicu B., subredacţia, 2007,Comportamente cu risc laadolescenţii din ju<strong>de</strong>ţul Timiş,Editura Eurobit, Timişoara3. Abraham P., (coord.), 2004, A<strong>si</strong>stenţa şiReabilitarea Persoanelor Consumatoare<strong>de</strong> Droguri -Metoda De Hoop, EdituraNaţional4. Gorun Ş., 2003, Paradisuri artificiale-Toxicomaniile, Editura ViaţaMedi<strong>ca</strong>lă Românească Bucureşti5. Prelipceanu D., 2002, Ghid <strong>de</strong> Tratamentîn Abuzul <strong>de</strong> SubstanţeP<strong>si</strong>hoactive, Editura Infomedi<strong>ca</strong>,Bucureşti
30<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthAPRECIEREA STĂRII DE SĂNĂTATELA ELEVI DIN TIMIŞOARA CUAJUTORUL ANTROPOMETRIEINUTRIŢIONALEVlaicu L. 1 , Pantea V. 21. Spitalul <strong>de</strong> copii „Louis Ţur<strong>ca</strong>nu” Timişoara2. Centrul Naţional Ştiinţifico-Practic <strong>de</strong> Medicină Preventivă, ChişinăuREZUMATLucrarea prezintă un studiu al stării <strong>de</strong> sănătate în perioada şcolară, cuprinzând untotal <strong>de</strong> 7352 elevi <strong>de</strong> 6-18 ani din şcoli timişorene. Prin antropometrie s-a măsurat directgreutatea şi talia fiecărui elev şi s-a <strong>ca</strong>lculat indicele <strong>de</strong> masă corporală. Rezultatele indică,<strong>de</strong> la 6 ani la 18 ani, creşterea proporţiei şcolarilor cu valori normale ale IMC, <strong>de</strong>screştereaprocentului <strong>de</strong> hipopon<strong>de</strong>rali şi creşterea procentului <strong>de</strong> hiperpon<strong>de</strong>rali. Elevii cuhiperpon<strong>de</strong>re nece<strong>si</strong>tă o monitorizare atentă prin controale medi<strong>ca</strong>le periodice, cu scopul<strong>de</strong>pistării şi reducerii riscurilor pentru starea <strong>de</strong> nutriţie.Cuvinte cheie: elev, IMC, status nutriţionalABSTRACTThe work presents a study of the health state in the scholar period containing a totalof 7352 pupils of 6-18 years old from schools of Timisoara. By antropometry it was measureddirectly the weight and waist of every pupil, and it was <strong>ca</strong>lculated the body in<strong>de</strong>x mass. Theresults show the increased number of pupils from 6 to 18 years with normal body in<strong>de</strong>x mass,and the diminution of the percentage of un<strong>de</strong>rweight and the increase of the percentage ofoverweight pupils. The overweight pupils need attention by periodi<strong>ca</strong>l medi<strong>ca</strong>l controls withthe aim of discovering and to reduce the risks for nutrition state.Keywords: pupil, body in<strong>de</strong>x mass, nutritional stateINTRODUCEREÎn ve<strong>de</strong>rea organizării unui <strong>si</strong>steminformaţional în probleme <strong>de</strong> nutriţie, FAO(Food and Agricultural Organization) şiOMS (Organizaţia Mondială a Sănătăţii) aupreconizat meto<strong>de</strong> complexe <strong>de</strong> lucru <strong>de</strong>evaluare a stării <strong>de</strong> nutriţie, şi anume:- cercetarea (evaluarea dietei)- studiul indi<strong>ca</strong>torilor antropometrici şi aicompoziţiei corporale- examenul clinic general- examinările <strong>de</strong> laborator- indi<strong>ca</strong>torii statici ai stării <strong>de</strong> sănătate şi <strong>de</strong>nutriţie.Sistemele <strong>de</strong> evaluare nutriţională utilizeazăo serie <strong>de</strong> meto<strong>de</strong> pentru <strong>ca</strong>racterizareafiecărui stadiu în <strong>de</strong>zvoltarea uneimalnutriţii. Pentru aprecierea <strong>de</strong>zvoltării
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health31unei <strong>de</strong>ficienţe nutriţionale, se aleg meto<strong>de</strong>în funcţie <strong>de</strong> stadiul <strong>ca</strong>renţei.Antropometria măsoară dimen<strong>si</strong>unilecorpului şi stabileşte proporţiile acestuia,aducând date rapi<strong>de</strong> <strong>ca</strong>ntitative în apreciereastării nutriţionale. Ea îşi găseşte locul atât în<strong>de</strong>pistarea malnutriţiilor prin <strong>ca</strong>renţă, cât şi acelor prin exces. Termenul <strong>de</strong>antropometrie nutriţională a apărut primadată în 1956.Antropometria nutriţională se <strong>de</strong>fineşte <strong>ca</strong>fiind măsurarea variaţiilor dimen<strong>si</strong>unilorfizice şi a compoziţiei corpului omenesc ladiferite nivele <strong>de</strong> vârstă şi gra<strong>de</strong> variate <strong>de</strong>nutriţie.Cla<strong>si</strong>ficările actuale folosesc indicelenutriţional (greutatea corespunzătoaretaliei) şi indicele statural (taliecorespunzătoare vârstei) în <strong>de</strong>finireastatusului nutriţional al copilului [1,2].O reducere a greutăţii în raport cu taliaindică o malnutriţie acută (proces <strong>de</strong>slăbire); o reducere a taliei în raport cuvârsta indică un proces cronic <strong>de</strong> instalare amalnutriţiei. Efectul malnutriţiei asupracreşterii în lungime <strong>de</strong>vine aparent cu 4 lunimai târziu, comparativ cu efectulmalnutriţiei asupra creşterii în greutate [3].Folo<strong>si</strong>nd indicele nutriţional, malnutriţia secla<strong>si</strong>fică în :- gradul I = 90-80% (din greutateacorespunzătoare taliei i<strong>de</strong>ale)- gradul II = 80-70 %- gradul III < 70%.Oprirea creşterii se apreciează în mod<strong>si</strong>multan, în trei gra<strong>de</strong>.Folo<strong>si</strong>nd indicele statural, malnutriţia secla<strong>si</strong>fică în :- gradul I = 95-90 %- gradul II = 90-85 %- gradul III < 80%.Alţi parametrii antropometrici folo<strong>si</strong>ţi înscreening-ul şi evaluarea preliminară amalnutriţiei sunt:- circumferinţa medie a braţului- circumferinţa craniană- pliul cutanat tricipital saulateroabdominal.Kostelo şi colaboratorii au folo<strong>si</strong>tultrasonografia în evaluarea ţesutuluimuscular şi adipos al membrelor superioareşi inferioare ale copilului cu malnutriţie [4-6].Măsurătorile antropometrice sunt<strong>de</strong>terminări <strong>de</strong> bază, reprezentate <strong>de</strong> greutateşi înălţime, la <strong>ca</strong>re, în funcţie <strong>de</strong> <strong>ca</strong>tegoria <strong>de</strong>vârstă investigată şi <strong>de</strong> scopul urmărit, seadaugă perimetrele (cranian - corelat cu<strong>de</strong>zvoltarea creierului, toracic – corelat cu<strong>de</strong>zvoltarea aparatului respirator, sauabdominal pus în relaţie cu suprapon<strong>de</strong>rea şiobezitatea), circumferinţele (a braţului,gambei) şi pliurile cutanate (tricipital,bicipital, subs<strong>ca</strong>pular, suprailiac,paraombili<strong>ca</strong>l).Antropometria este con<strong>si</strong><strong>de</strong>rată o metodăieftină, rapidă, neinvazivă, uşor <strong>de</strong> apli<strong>ca</strong>t înpractică, iar rezultatele obţinute au oacurateţe crescută.Avantajele şi limitele antropometrieinutriţionale pot fi rezumate astfel:• avantaje- metodă <strong>si</strong>mplă, <strong>si</strong>gură, neinvazivă,apli<strong>ca</strong>bilă la grupuri mari <strong>de</strong> populaţie- echipamentul necesar este ieftin, portabil,durabil- nu nece<strong>si</strong>tă personal înalt <strong>ca</strong>lifi<strong>ca</strong>t- meto<strong>de</strong>le sunt precise şi au acurateţecrescută- informaţia este generată <strong>de</strong> un istoricnutriţional în<strong>de</strong>lungat <strong>ca</strong>re nu poate fiobţinut prin altă metodă- meto<strong>de</strong>le pot fi utilizate pentru evaluareaschimbărilor statusului nutriţional în timp şi<strong>de</strong> la o greutate la alta.• limite- metodă relativ insen<strong>si</strong>bilă, <strong>ca</strong>re nu poate<strong>de</strong>tecta <strong>de</strong>zechilibrul nutriţional dupăperioa<strong>de</strong> scurte <strong>de</strong> <strong>de</strong>ficienţe- evi<strong>de</strong>nţiază numai acele anormaliinutriţionale <strong>ca</strong>re au <strong>ca</strong> efect modifi<strong>ca</strong>readimen<strong>si</strong>unilor corporale, fiind in<strong>ca</strong>pabilă săi<strong>de</strong>ntifice o <strong>de</strong>ficienţă specifică unuinutrient.Indicii antropometrici corelativi suntasocieri <strong>de</strong> măsurători, fiind recomandaţi <strong>de</strong>
32<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthOMS <strong>ca</strong> fiind mai fi<strong>de</strong>li în aprecierea stării<strong>de</strong> nutriţie, <strong>de</strong>cât <strong>de</strong>terminările directe.Dintre indicii corelativi, mai frecventutilizaţi sunt: greutate/vârstă,înălţime/vârstă, greutate/înălţime, indicelepon<strong>de</strong>ral (IP), indicele <strong>de</strong> masă corporală(IMC).Dintre indicii <strong>ca</strong>re sunt combinaţii alegreutăţii şi înălţimii, cel mai fi<strong>de</strong>l este IMC,numit şi Indicele Quetelet:diferenţa în <strong>ca</strong>zul suprapon<strong>de</strong>rii, dacăaceasta s-a realizat prin exces <strong>de</strong> adipozitate,musculatură sau e<strong>de</strong>m. Din acest motiv, seimpune aprecierea compoziţiei corporalepentru evaluarea riscului nutriţional [7,8].Pentru aprecierea stării <strong>de</strong> sǎnǎtate într-ocolectivitate <strong>de</strong> copii şi adolescenţi, amefectuat un studiu în <strong>ca</strong>re au fost cuprinşielevi din 3 unitǎţi şcolare din Timişoara.IMC (kg/m 2 ) = greutatea (kg) /înălţime 2(m 2 ).Un IMC cuprins în intervalul 18,50 – 24,99corespun<strong>de</strong> unei greutăţi corporale normalepentru înălţime, în timp ce valorile sub18,49 relevă gra<strong>de</strong> diferite <strong>de</strong> hipopon<strong>de</strong>resau subpon<strong>de</strong>re, iar cele peste 25,00, gra<strong>de</strong>variate <strong>de</strong> hiperpon<strong>de</strong>re sau suprapon<strong>de</strong>re.Valorile <strong>de</strong> referinţă ale IMC (după OMS):Hipopon<strong>de</strong>re IMC < 16,00 – gradul IIIIMC = 16,00 –17,00 – gradul IIIMC > 17,00 –gradul IHiperpon<strong>de</strong>re IMC = 25,00-30,00 – gradul IIMC = 30,00 –40,00 – gradul IIIMC > 40,00 –gradul IIIValori normale IMC = 18,50 – 24,99.IMC – ul măsoară greutatea corporalăcorectată pentru înălţime, dar nu faceMATERIAL ŞI METODĂNumărul <strong>de</strong> elevi cuprinşi în studiu a fost <strong>de</strong>7352 elevi, din <strong>ca</strong>re 1314 şcolari mici şi <strong>de</strong>gimnaziu cu vârsta cuprinsǎ între 6 ani şi 14ani, şi 6038 elevi liceeni cu vârste cuprinseîntre 15 ani şi 18 ani.Perioada <strong>de</strong> timp în <strong>ca</strong>re aceşti elevi au fostmonitorizaţi a fost din anul 2000 pâna înanul 2006.Subiecţilor li s-au <strong>de</strong>terminat:- greutatea, prin cântărire cu cântarul <strong>de</strong>picior,- înălţimea, prin mǎsurare cu antropometrul.Pe baza datelor înregistrate, s-a făcutcorelarea cu vârsta şi sexul, şi s-a <strong>ca</strong>lculatIMC-ul pentru a urmǎri starea <strong>de</strong> nutriţie alotului <strong>de</strong> subiecţi intraţi în studiu. Am dorit<strong>ca</strong> prin acest studiu sǎ <strong>de</strong>termin pon<strong>de</strong>reasubiecţilor hipopon<strong>de</strong>rali gr.I, II, III,respectiv hiperpon<strong>de</strong>rali gr.I, II, III pe <strong>de</strong> oparte, şi a subiecţilor cu <strong>de</strong>zvoltare normalǎ,pe <strong>de</strong> altă parte. Datele obţinute au fostreprezentate în grafice sugestive.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health33REZULTATE ŞI DISCUŢII1. Distribuţia fetelor <strong>de</strong> 6 – 14 ani înclasele <strong>de</strong> IMC (Figura 1).706050Procent %40302010Varsta (ani)06-7 8 9 10 11 12 13 141 2 3 4 5 6 7 8Hipopon<strong>de</strong>ral Gr I 12,67 14,28 20,68 16,39 18,64 29,72 16,66 20,45Hipopon<strong>de</strong>ral Gr II 18,3 12,24 18,96 22,95 28,81 17,56 15 10,6Hipopon<strong>de</strong>ral Gr III 66,19 55,1 39,65 32,78 23,72 12,16 5 4,54Hiperpon<strong>de</strong>ral Gr I 0 0 0 0 3,38 2,7 5 4,54Hiperpon<strong>de</strong>ral Gr II 0 0 0 0 0 0 1,66 1,51Hiperpon<strong>de</strong>ral Gr III 0 0 0 0 0 0 0 0Valori Normale 2,81 18,36 18,96 27,86 25,42 37,83 56,66 58,33Figura 1. Repartiţia procentuală a fetelor <strong>de</strong> 6-14 ani, normopon<strong>de</strong>rale,hipopon<strong>de</strong>rale şi hiperpon<strong>de</strong>raleHipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.I se gǎseşte în cel maimic procent la grupa <strong>de</strong> vârsta 6 –7 ani, <strong>de</strong>12,67%, şi în cel mai mare procent la grupa<strong>de</strong> vârstǎ 12 ani, 29,72%; pentru restulgrupelor <strong>de</strong> vârstǎ, reprezentarea graficǎ areaspect <strong>de</strong> curbǎ oscilantǎ (creşte şi <strong>de</strong>screşteîntr-un interval procentual <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mic, pegrafic între 14% şi 20%).Hipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.II se gǎseşte în cel maimic procent la grupa <strong>de</strong> vârstǎ 8 ani, <strong>de</strong>12,24%, şi în cel mai mare procent la grupa<strong>de</strong> vârstǎ 11 ani, <strong>de</strong> 28,81%, ceea cereprezintǎ o uşoarǎ creştere a grupei <strong>de</strong>vârsta faţǎ <strong>de</strong> hipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.I; pentrurestul grupelor <strong>de</strong> vârstǎ, reprezentareagraficǎ are aspect <strong>de</strong> curbǎ oscilantǎ (creşteşi <strong>de</strong>screşte într-un interval procentual mic,pe grafic între 15%-22%).Hipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.III se gǎseşte în cel maimic procent la grupa <strong>de</strong> vîrstǎ 14 ani, <strong>de</strong>4,54%, şi în cel mai mare procent la grupa<strong>de</strong> vârstǎ 6 – 7 ani, <strong>de</strong> 66,15%; între acestegrupe <strong>de</strong> vârstǎ, <strong>de</strong>screşterea estesemnifi<strong>ca</strong>tivǎ, intervalul <strong>de</strong> variaţieprocentual fiind foarte mare pe grafic <strong>de</strong> la55% la 4%.De aici rezultǎ cǎ hipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.I şigr.II variazǎ într-un interval procentual<strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mic (6% - 7%), con<strong>si</strong><strong>de</strong>ratǎ <strong>de</strong>stul<strong>de</strong> normalǎ pentru aceste grupe <strong>de</strong> vârstǎ, şiare tendintǎ uşor <strong>de</strong>screscǎtoare odatǎ cuînaintarea în vârstǎ, tinzând spre limitelenormalului. Hipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.III însǎ, segǎseşte într-un procent foarte mare, la ogrupǎ <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> micǎ (66,15% la 7ani), ceea ce reprezintǎ un semnal <strong>de</strong> alarmǎpentru subiectul <strong>de</strong> aceastǎ vârstǎ <strong>ca</strong>re îşiîncepe activitatea şcolarǎ, şi <strong>ca</strong>re va <strong>de</strong>puneun efort intelectual şi fizic <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mare.Ea se menţine în procente semnifi<strong>ca</strong>tiv maripânǎ la grupa <strong>de</strong> vârstǎ 11 ani, când începe
34<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthsǎ s<strong>ca</strong>dǎ foarte mult, odată cu creşterea învârstǎ a subiectului.Valorile procentuale normale ale IMC-uluipe reprezentarea graficǎ, sunt inversproporţionale cu hipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.III,procentul cel mai mic gǎ<strong>si</strong>ndu-se la grupa <strong>de</strong>vârsta 6 - 7ani, 2,21%, iar valoarea maximǎfiind la grupa <strong>de</strong> vârstǎ 14 ani, 58,33%.mic procent la grupa <strong>de</strong> vârstǎ 12 ani, <strong>de</strong>2,70%, şi cel mai mare procent la grupa <strong>de</strong>vârstǎ 13 ani, 5%. Între aceste limite <strong>de</strong>vârstǎ, variaţia procentualǎ este foarte mi<strong>ca</strong>(pe grafic între 3,38% - 4,54%).Hiperpon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.II se prezintǎ pe graficpe un interval foarte mic la grupa <strong>de</strong> vârstǎ<strong>de</strong> 13 ani.Hiperpon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.I se prezintǎ <strong>ca</strong> o linieaproape paralelǎ cu orizontala, în cel mai2. Distribuţia băieţilor <strong>de</strong> 6 – 14 ani înclasele <strong>de</strong> IMC (Figura 2)6050Procent %40302010Varsta (ani)06-7 8 9 10 11 12 13 141 2 3 4 5 6 7 8Hipopon<strong>de</strong>ral Gr I 20,68 16,92 9,52 22,72 29,54 23,47 23,18 18,85Hipopon<strong>de</strong>ral Gr II 32,18 26,15 30,25 21,59 20,45 19,13 17,39 17,14Hipopon<strong>de</strong>ral Gr III 41,37 43,07 34,92 36,36 27,27 16,52 4,34 17Hiperpon<strong>de</strong>ral Gr I 0 0 1,58 11,13 0 2,6 1,44 5Hiperpon<strong>de</strong>ral Gr II 0 0 1,13 1,13 1,13 0,86 0 0Hiperpon<strong>de</strong>ral Gr III 0 0 0 0 0 0 0 0Valori Normale 5,74 13,84 23,8 17,04 21,59 37,89 53,62 51,45Figura 2. Repartiţia procentuală a băieţilor <strong>de</strong> 6-14 ani, normopon<strong>de</strong>rali,hipopon<strong>de</strong>rali şi hiperpon<strong>de</strong>raliHipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.I se gǎseşte în cel maimic procent la grupa <strong>de</strong> vârstǎ 9 ani, <strong>de</strong>9,52%, iar în procentul cel mai mare lagrupa <strong>de</strong> vârstǎ 11 ani, <strong>de</strong> 29,54%.Reprezentarea graficǎ pentru restul grupelor<strong>de</strong> vârstǎ este o curbǎ oscilantǎ <strong>ca</strong>re variazǎprocentual în limite uşor mai semnifi<strong>ca</strong>tive<strong>de</strong>cât la sexul feminin, pe grafic între 16% şi23%.Hipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.II se gǎseşte în cel maimic procent la grupa <strong>de</strong> vârstǎ 13 ani, <strong>de</strong>17,39%, iar în procentul cel mai mare lagrupa <strong>de</strong> vârstǎ 6 - 7ani, <strong>de</strong> 32,18%.Reprezentarea graficǎ pentru restul grupelor<strong>de</strong> vârstǎ este o curbǎ oscilantǎ între valoriuşor mai semnifi<strong>ca</strong>tive faţǎ <strong>de</strong> sexulfeminin, pe grafic între 19% şi 30%.Hipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.III se gǎseşte în cel maimic procent la grupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 13 ani, <strong>de</strong>4,34%, iar în cel mai mare procent la grupa<strong>de</strong> vârstǎ 8 ani, <strong>de</strong> 43,07%. Reprezentareagraficǎ este o curbǎ <strong>de</strong>scen<strong>de</strong>ntǎ, <strong>de</strong> la grupa<strong>de</strong> vârstǎ micǎ spre grupa <strong>de</strong> vârstǎ mare,
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health35variind într-un interval semnifi<strong>ca</strong>tiv (pegrafic între 16%-41%), uşor mai scǎzut<strong>de</strong>cât pentru sexul feminin.Valorile normale sunt reprezentate pe ocurbǎ ascen<strong>de</strong>ntǎ, invers proporţionalǎ cuhipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.III, procentul cel maimic, 5,74%, apare la grupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 6 –7 ani, şi cel mai mare procent, 51,45%,apare la grupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 14 ani.Hiperpon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.I se gǎseşte în cel maimic procent la vârsta <strong>de</strong> 9 ani, <strong>de</strong> 1,58%, iarîn procentul cel mai mare <strong>de</strong> 2,60% la 12ani.Hiperpon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.II se gǎseşte în cel maimic procent la grupa <strong>de</strong> vârstǎ 12 ani, <strong>de</strong>1,13%, iar in procentul cel mai mare <strong>de</strong>0,86% la grupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 12 ani.Hiperpon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.III nu se regǎseşte înacest lot.3. Distribuţia fetelor <strong>de</strong> 15 – 18 ani înclasele <strong>de</strong> IMC (Figura 3)706050Procent %40302010Varsta (ani)01516 17 181 2 3 4Hipopon<strong>de</strong>ral Gr I 20,65 20,42 22,11 21,81Hipopon<strong>de</strong>ral Gr II 8,55 6,54 7,6 7,45Hipopon<strong>de</strong>ral Gr III 6,38 3,87 3,57 6,09Hiperpon<strong>de</strong>ral Gr I 6,65 6,54 4,83 5,01Hiperpon<strong>de</strong>ral Gr II 1,35 0,93 1,38 1,08Hiperpon<strong>de</strong>ral Gr III 0 0 0 0Valori Normale 56,38 61,68 60,48 58,53Figura 3. Repartiţia procentuală a fetelor <strong>de</strong> 15-18 ani, normopon<strong>de</strong>rale,hipopon<strong>de</strong>rale şi hiperpon<strong>de</strong>raleHipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.I se gǎseşte în cel maimic procent la grupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 16 ani, <strong>de</strong>20,42%, iar în procentul cel mai mare lagrupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 17 ani, <strong>de</strong> 22,11%.Reprezentarea hipopon<strong>de</strong>rii pe graficurmeazǎ o linie aproape paralelǎ cuorizontala, cu variaţii mici <strong>de</strong> lo<strong>ca</strong>lizareprocentualǎ în jurul valorilor lui 20% - 22%.Hipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.II se gǎseşte în cel maimic procent la grupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 16 ani, <strong>de</strong>6,54%, iar în cel mai mare procent la grupa<strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 15 ani, <strong>de</strong> 8,55%. Pentru restulgrupelor <strong>de</strong> vârstǎ, variaţia procentualǎ estefoarte micǎ pe grafic, între 7,45% şi 7,60%.Hipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.III se gǎseşte în cel maimic procent la grupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 17 ani, <strong>de</strong>3,57%, iar în procentul cel mai mare lagrupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 15 ani, <strong>de</strong> 6,38%. Pentrurestul grupelor <strong>de</strong> vârstǎ, variaţia
36<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthprocentualǎ este in jurul valorilor lui 3,87%şi 6,09%.Hiperpon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.III nu se gǎseşte laaceastǎ grupǎ <strong>de</strong> vârstǎ.Hipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.I, II, III se <strong>si</strong>tueazǎ cuvalori maxime şi minime în jurul aceleiaşigrupe <strong>de</strong> vârstǎ, dominând hipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>gr.I, faţǎ <strong>de</strong> lotul <strong>de</strong> subiecţi investigat cugrupa <strong>de</strong> vârstǎ între 6 – 14 ani, şi într-unprocent <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mic comparativ cu acelaşilot.Valorile normale au procente <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mari,cu maximul <strong>de</strong> 61,68% la grupa <strong>de</strong> vârstǎ 16ani, şi minimul <strong>de</strong> 56,38% la grupa <strong>de</strong> vârstǎ<strong>de</strong> 15 ani.Hiperpon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.I se gǎseşte în cel maimic procent la grupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 17 ani, <strong>de</strong>4,83%, iar în procentul cel mai mare lagrupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 15 ani, <strong>de</strong> 6,65%. Pentrurestul grupelor <strong>de</strong> vârstǎ, variaţiaprocentualǎ este în jurul valorilor <strong>de</strong> 5,01% -6,54%.Hiperpon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.II se gǎseşte în cel maimic procent la grupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 16 ani, <strong>de</strong>0,93%, iar în procentul cel mai mare lagrupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 18 ani, <strong>de</strong> 2,13%. Pentrurestul grupelor <strong>de</strong> vârstǎ, variaţiaprocentualǎ este foarte micǎ în jurulvalorilor lui 1,35% şi 1,38%.4. Distribuţia băieţilor <strong>de</strong> 15 – 18 ani înclasele <strong>de</strong> IMC (Figura 4)Hipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.I se gǎseşte în procentulcel mai mic la grupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 18 ani, <strong>de</strong>13,76%, iar în procentul cel mai mare lagrupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 15 ani, <strong>de</strong> 23,29%.Hipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.II se gǎseşte înprocentul cel mai mic la grupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong>18, <strong>de</strong> 3,37%, iar în procentul cel mai marela grupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 15 ani, <strong>de</strong> 7,72%.Hipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.III se gǎseşte înprocentul cel mai mic la grupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong>18 ani, <strong>de</strong> 2,48%, iar în procentul cel maimare la grupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 15 ani, <strong>de</strong> 6,15%.Pe măsurǎ ce se înainteazǎ în vârstǎ, dominǎvalorile normale, comparativ cu grupa <strong>de</strong>vârsta <strong>de</strong> 6 - 14ani.Hiperpon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.I se gǎseşte în procentmic, în jurul valorii <strong>de</strong> 6%, cu variaţii foartemici la întreaga grupǎ <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 15 – 18ani.Hiperpon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.II se gǎseşte înprocente foarte mici, în jurul valorii <strong>de</strong> 2%.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health37807060Procent %5040302010Varsta (ani)015 1617 181 2 3 4Hipopon<strong>de</strong>ral Gr I 23,29 16,91 14,73 13,76Hipopon<strong>de</strong>ral Gr II 7,72 4,41 4,58 3,37Hipopon<strong>de</strong>ral Gr III 6,15 3,28 2,29 2,48Hiperpon<strong>de</strong>ral Gr I 6,54 6,81 6,64 8,52Hiperpon<strong>de</strong>ral Gr II 1,83 1,76 2,41 2,13Hiperpon<strong>de</strong>ral Gr III 0,13 0,12 0,12 0Valori Normale 54,31 66,66 69,2 69,8Figura 4. Repartiţia procentuală a băieţilor <strong>de</strong> 15-18 ani, normopon<strong>de</strong>rali,hipopon<strong>de</strong>rali şi hiperpon<strong>de</strong>raliCONCLUZIIÎntre 6 – 14 ani, pentru sexul feminin,hipopon<strong>de</strong>rea este dominantă. Procentul <strong>de</strong>hiperpon<strong>de</strong>re <strong>de</strong> gr.I şi gr.II este foarte mic,comparativ cu procentul <strong>de</strong> hipopon<strong>de</strong>re,ceea ce înseamnǎ cǎ obezitatea la aceastǎgrupǎ <strong>de</strong> vârstǎ este foarte micǎ, iarhiperpon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.III este zero.Hipopon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.III dominǎ şi la băieţii<strong>de</strong> 6 – 14 ani, însǎ într-un procent mai mic<strong>de</strong>cât la lotul <strong>de</strong> sex feminin. Valorilesemnifi<strong>ca</strong>tiv crescute şi la sexul masculinînseamnǎ o stare <strong>de</strong> nutriţie proastǎ pentrugrupa <strong>de</strong> vârstǎ <strong>de</strong> 6 – 10 ani, iar <strong>de</strong> laaceastǎ vârstǎ, tendinţa spre normalitatecreşte cu vârsta.Pentru lotul <strong>de</strong> sex feminin cu grupa <strong>de</strong>vârstǎ <strong>de</strong> 15 – 18 ani, domină hiperpon<strong>de</strong>rea<strong>de</strong> gr.I, faţă <strong>de</strong> lotul <strong>de</strong> sex feminin cu vârsta<strong>de</strong> 6 – 14 ani, la <strong>ca</strong>re domină hipopon<strong>de</strong>rea<strong>de</strong> gr.III. Odată cu înaintarea în vârstă,<strong>de</strong>ficitul <strong>de</strong> greutate raportat la înalţimetin<strong>de</strong> sǎ diminueze.La băieţii <strong>de</strong> 15 – 18 ani, aparehiperpon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> gr.III, însǎ în procentajfoarte mic, spre <strong>de</strong>osebire <strong>de</strong> lotul <strong>de</strong> sexfeminin <strong>de</strong> aceeaşi vârstǎ, precum şi lotul <strong>de</strong>sex masculin şi feminin <strong>de</strong> grupa micǎ <strong>de</strong>vârstǎ (6-14 ani).La lotul <strong>de</strong> sex masculin şi feminin <strong>de</strong> 15 –18 ani, dominǎ subiecţii cu valori ale IMCuluinormale.Odatǎ cu înaintarea în vârstǎ, raportulhipopon<strong>de</strong>re/hiperpon<strong>de</strong>re se micşoreazǎ şiapar <strong>ca</strong>zurile <strong>de</strong> hiperpon<strong>de</strong>re, respectiv <strong>de</strong>creştere în greutate. O importanţǎ <strong>de</strong>osebitǎo reprezintǎ subiecţii cu hiperpon<strong>de</strong>re <strong>de</strong>gr.II şi gr.III <strong>ca</strong>re vor trebui monitorizaţiprin controale periodice şi în<strong>ca</strong>draţi sau nu,<strong>ca</strong> fiind cu obezitate. În <strong>ca</strong>zul în <strong>ca</strong>recreşterea în greutate este datoratǎ creşteriiţesutului adipos şi nu masei musculare,
38<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthaceştia vor fi investigaţi suplimentar pentru<strong>de</strong>pistarea factorilor <strong>de</strong> risc pentru HTA,diabet zaharat, AVC, hiperlipemie ,<strong>ca</strong>rdiopatie ischemicǎ.BIBLIOGRAFIE1. Slusser W., Powers N.G., 1997, Breast –feeding Update 1- Imunology,Nutrition and Advo<strong>ca</strong>cy, înPediatrics in Reviw, 18:42. Suskind R.M., Suskind L.L., 1993,Textbook of PediatricsNutrition, ed a 2-a, RavenPress, 127-2053. Iordăchescu F., 1998, Pediatrie, vol I,Editura Naţional Bucureşti,99-114, 140- 1744. Ionuţ C., Popa M., Laza V., Sîrbu D.,Curşeu D., Ionuţ R., 2004,Compendiu <strong>de</strong> igienă, EdituraMedi<strong>ca</strong>lă Univer<strong>si</strong>tară „IuliuHaţieganu” Cluj Napo<strong>ca</strong>5. Kostelo E.K., Kivisaari L.M., SaarinenU.M., Siimes M.A., 1991,Quantitation of Muscles andFat by Ultrasonography aUseful Metod in theAssessement of Malnutritionin Children, în Acta Pediatr.S<strong>ca</strong>nd. 80, 682-6876. Moya F.R., 1993, NutritionalRequirements of the TermNew born, în : Textbook ofPediatric Nutrition, ed. a 2-a,Suskind, R.M., Suskind, L.L.(eds), Raven Press, 9-227. Vlaicu B.(sub redacţia), 2000, Elemente<strong>de</strong> igienă a copiilor şiadolescenţilor, Editura SolnessTimişoara8. Vlaicu B., 1994, Dinami<strong>ca</strong> <strong>de</strong>zvoltăriifizice şi aspecte comportamentalela şcolari, EdituraSignata Timişoara
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health39CONDIŢIILE DE MUNCĂ DINTR-OÎNTREPRINDERE: FACTORII DE RISCFIZICICheptănariu D. 1 , Doroftei S. 2 , Sârb L. 3 , Oros C. 3 ,Vlaicu B. 2 , Fira-Mlădinescu C. 2 , Suciu O. 21. Policlini<strong>ca</strong> „Omnisan” Timişoara2. Univer<strong>si</strong>tatea <strong>de</strong> Medicină şi Farmacie „Victor Babeş” Timişoara3. Institutul <strong>de</strong> Sănătate Publică TimişoaraREZUMATScopul studiului a fost evaluarea condiţiilor <strong>de</strong> microclimat în mediul <strong>de</strong> muncă,factorii fizici ai aerului a<strong>si</strong>gurând menţinerea echilibrului termic al organismului,corespunzător nivelului activităţii <strong>de</strong>sfăşurate. Determinările au fost efectuate laîntreprin<strong>de</strong>rea A cu profil chimic, în anii 2001, 2002, 2004 şi 2005, conform “NormelorGenerale <strong>de</strong> Protecţie a Muncii”/2002. Pentru aprecierea senzaţiei <strong>de</strong> confort termic aorganismului a fost <strong>ca</strong>lculată temperatura efectivă (TE) cu ajutorul tabelelor, rezultată înurma acţiunii combinate a temperaturii, umidităţii relative şi vitezei curenţilor <strong>de</strong> aer.Rezultatele au fost interpretate în funcţie <strong>de</strong> normele sanitare pentru efortul fizic mediuefectuat la locurile <strong>de</strong> muncă investigate. Determinările au evi<strong>de</strong>nţiat că valorile <strong>de</strong>temperatură a aerului şi umiditate relativă s-au <strong>si</strong>tuat în limite normale. În mod constantînsă, viteza curenţilor <strong>de</strong> aer a fost scăzută (până la 0,01 m/s), <strong>de</strong>şi în momentul<strong>de</strong>terminărilor au funcţionat instalaţiile <strong>de</strong> ventilaţie lo<strong>ca</strong>lă sau generală. Disconfortul termi<strong>ca</strong> fost reflectat prin valorile temperaturilor efective <strong>ca</strong>lculate (18,3-22,9 o TE în 2001; 16,3-23,4 o TE în 2002; 17,9-23,8 o TE în 2004; 17-22 o TE în 2005). În concluzie, se impun măsuritehnice <strong>de</strong> optimizare a ventilaţiei la locul <strong>de</strong> muncă pentru menţinerea echilibrului termic alorganismului, creşterea randamentului muncii şi reducerea nivelului noxelor chimice.Cuvinte cheie: factori <strong>de</strong> microclimat, confort termic, condiţii <strong>de</strong> muncăABSTRACTThe aim of the study was to evaluate microclimate factors at the workplace, phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>lair factors having an important role to maintain thermic equilibrium of the body, accordingto the inten<strong>si</strong>ty of the work. The measurements at the chemi<strong>ca</strong>l plant A were ma<strong>de</strong> during2001, 2002, 2004 and 2005 according to NPGM/2002. In or<strong>de</strong>r to asses thermic comfort ofthe body, the effective temperature was <strong>ca</strong>lculated (as a result of mixed action of the airtemperature, relative humidity and wind velocity. The results were interpreted according tothe sanitary standards for medium phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l (effort perform at the workplace. Themeasurements put in evi<strong>de</strong>nce that the air temperature and relative humidity values are
40<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthwithin standards. But wind velocity is constantly <strong>de</strong>creased (till 0,01 m/s), although the factlo<strong>ca</strong>l and general ventilation system at the workplace was on. Thermic discomfort is put inevi<strong>de</strong>nce by the effective temperature <strong>ca</strong>lculated (18,3-22,9 gra<strong>de</strong> TE for 2001; 16,3-23,4gra<strong>de</strong> TE for 2002; 17,9-23,8 gra<strong>de</strong> TE for 2004; 17-22 gra<strong>de</strong> TE for 2005). In conclu<strong>si</strong>on,techni<strong>ca</strong>l measures to improve the workplace ventilation are necessary in or<strong>de</strong>r to maintainthe thermic equilibrium of the body, increased working efficiency and reduced chemi<strong>ca</strong>lhazards.Keywords: microclimate factors, thermic confort, working conditionsINTRODUCERECunoaşterea condiţiilor <strong>de</strong> muncă, afactorilor <strong>de</strong> risc profe<strong>si</strong>onal şi a morbidităţiiprin diferite afecţiuni sunt obligatorii pentruameliorarea acestor condiţii, pentrumenţinerea stării <strong>de</strong> sănătate şi a <strong>ca</strong>pacităţii<strong>de</strong> muncă în parametrii optimi, la personalulmuncitor.Mun<strong>ca</strong> în condiţii necorespunzătoaregenerate <strong>de</strong> factorii fizici ai aerului(temperatură, umiditate relativă, curenţi <strong>de</strong>aer, radiaţii infraroşii) poate avearepercur<strong>si</strong>uni profun<strong>de</strong> asupra fiziologieiorganismului şi este po<strong>si</strong>bil să joace un rolimportant în apariţia unor afecţiuni [1].Aceşti factori fizici a<strong>si</strong>gură echilibrul termi<strong>ca</strong>l organismului (homeotermia), <strong>ca</strong>re esterezultanta unui me<strong>ca</strong>nism complex <strong>de</strong>termoreglare, bazat pe două procese:termogeneza (producerea <strong>de</strong> căldură) şitermoliza (pier<strong>de</strong>rile <strong>de</strong> căldură). Dacătermogeneza se realizează prin procesechimice celulare şi este influenţată indirect<strong>de</strong> factorii fizici ai aerului, termoliza estesub influenţa directă a acestor factori, prinurmătoarele procese fizice: radiaţia,evaporarea, convecţia şi conductiblitatea [2].Radiaţia este principala modalitate <strong>de</strong>pier<strong>de</strong>re a căldurii (aproximativ 60%), atâtatimp cât temperatura aerului nu este mairidi<strong>ca</strong>tă <strong>de</strong>cât temperatura organismului. Eaeste <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntă direct <strong>de</strong> temperaturaobiectelor şi suprafeţelor din jur. Cu câtacestea vor avea o temperatură mai scăzută,cu atât termiliza prin radiaţie este mai mare(radiaţie negativă). Cu cât temperaturaobiectelor şi suprafeţelor creşte, cu atâtpier<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> căldură a organismului este maimică. Începând <strong>de</strong> la 37 o C, ele ce<strong>de</strong>azăcăldură organismului (radiaţie pozitivă).Evaporarea apei <strong>de</strong> la suprafaţa corpuluieste una dintre modalităţile cele maieficiente <strong>de</strong> pier<strong>de</strong>re a căldurii, în condiţii <strong>de</strong>temperatură crescută a mediului ambiant(aproximativ 25%). Dacă temperaturamediului <strong>de</strong>păşeşte 35 o C, evaporarea <strong>de</strong>vineprincipalul me<strong>ca</strong>nism al termolizei. Întimpul efortului fizic intens efectuat, înspecial, la temperaturi înalte, se pot pier<strong>de</strong><strong>ca</strong>ntităţi mari <strong>de</strong> apă sub formă <strong>de</strong>transpiraţie. Valoarea termolitică a secreţieisudorale <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> atât <strong>de</strong> temperaturamediului ambiant, cât şi <strong>de</strong> gradul <strong>de</strong>saturare cu vapori al aerului: în mediul <strong>ca</strong>ldşi saturat cu vapori, evaporarea încetează.De aceea, căldura umedă este mai greusuportată <strong>de</strong>cât cea us<strong>ca</strong>tă. Curenţii <strong>de</strong> aercontribuie la crearea condiţiilor favorabile<strong>de</strong> evaporare în <strong>ca</strong>drul mediului <strong>ca</strong>ld şi us<strong>ca</strong>t[1].Convecţia este o modalitate <strong>de</strong> pier<strong>de</strong>re aenergiei <strong>ca</strong>lorice prin <strong>de</strong>plasarea aeruluiîncălzit <strong>de</strong> către suprafaţa corporală şiînlocuirea acestuia cu un strat <strong>de</strong> aer mairece (curenţi <strong>de</strong> convecţie). Prin aceastămodalitate, pier<strong>de</strong>rile <strong>ca</strong>lorice sunt <strong>de</strong>aproximativ 12%. Convecţia este cu atât maiintensă, cu cât diferenţa <strong>de</strong> temperaturădintre organism şi mediu este mai mare. Ea<strong>de</strong>vine nulă la temperaturi egale sau se poateinversa în <strong>ca</strong>zul expunerii persoanei latemperaturi ale aerului superioaretemperaturii corporale.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health41Conductibilitatea este transferul direct <strong>de</strong>căldură, atunci când organismul vine încontact cu suprafeţe mai reci. Pier<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>căldură prin acest me<strong>ca</strong>nism este <strong>de</strong> 2-5%.Are importanţă redusă în mediul industrial.Termoreglarea. Centrul termoreglării –hipotalamusul – primeşte două tipuri <strong>de</strong>semnale: <strong>de</strong> la nervii periferici (receptoriipentru <strong>ca</strong>ld şi rece) şi <strong>de</strong> la nivelul sângelui<strong>ca</strong>re irigă zona, în funcţie <strong>de</strong> temperaturalui. Căile eferente ajung la diferite structurinervoase <strong>si</strong>mpatice, <strong>ca</strong>re inervează vaselesanguine periferice şi la cortexul cerebral,un<strong>de</strong> se iniţiază modificări comportamentale(ex, căutarea unui mediu a<strong>de</strong>cvat).Vasodilataţia periferică şi vasoconstricţiasplahnică sunt procesele iniţiale <strong>ca</strong>re seproduc la nivelul organismului pentru acoborî temperatura internă. Acesteme<strong>ca</strong>nisme au eficienţă doar pe termenscurt. La un interval <strong>de</strong> timp, şuntareaorganelor interne <strong>de</strong> către fluxul sanguin cutemperatură crescută nu mai este po<strong>si</strong>bilă,vasodilataţia periferică nu reuşeşte săelimine excesul <strong>de</strong> energie termică, iartemperatura centrală a organismului creşte[3].Menţinerea homeotermiei se realizează prinreacţii neuro-endocrino-metaboliceconjugate, <strong>de</strong> creştere sau scă<strong>de</strong>re aproducerii <strong>de</strong> căldură.Microclimatul influenţează termoreglareaprin următorii factori fizici ai aerului:• temperatura mediului ambiant,superioară sau inferioară valoriiconfortului termic (20 o C) stimuleazătermoreceptorii cutanaţi la <strong>ca</strong>ld şirece;• umiditatea relativă a aerului (valoareoptimă 50%) este un factor <strong>ca</strong>relimitează pier<strong>de</strong>rile <strong>de</strong> căldură prinevaporare;• viteza curenţilor <strong>de</strong> aer (optimă 0,1-0,3 m/s) stimulează curenţii <strong>de</strong>convecţie şi inten<strong>si</strong>fică pier<strong>de</strong>rile <strong>de</strong>căldură prin evaporare;• temperatura radiantă a obiectelor şisuprafeţelor înconjurătoare – pereţi,tavan, po<strong>de</strong>a etc. - (optimă 1<strong>ca</strong>lorie/cm 2 /min) inten<strong>si</strong>fică pier<strong>de</strong>rile<strong>de</strong> căldură sau o <strong>ca</strong>ptează [1].Organismul are <strong>ca</strong>pacitatea <strong>de</strong> a se adapta în<strong>ca</strong>zul expunerii la frig sau la căldură prinunele me<strong>ca</strong>nisme.Expunerea la frig <strong>de</strong>termină următoarelereacţii:• vasoconstricţie cutanată pentru areduce pier<strong>de</strong>rile <strong>ca</strong>lorice prinradiaţie, conducţie şi convecţie;• scă<strong>de</strong>rea secreţiei sudorale înve<strong>de</strong>rea diminuării pier<strong>de</strong>rii <strong>de</strong>căldură prin evaporare;• activarea proceselor metabolicecelulare pe <strong>ca</strong>le nervoasă (frisonultermic, activitate muscularăvoluntară) şi endocrină, <strong>ca</strong> principalemodalităţi <strong>de</strong> inten<strong>si</strong>fi<strong>ca</strong>re areacţiilor termogenezei;• participarea ţesutului adipossubcutanat;• participarea <strong>si</strong>stemelor vestimentareprotectoare (îmbrăcăminte,încălţăminte) împotriva pier<strong>de</strong>rilor<strong>de</strong> căldură endogenă.Expunerea la căldură <strong>de</strong>termină reacţii <strong>de</strong>sens invers celor <strong>ca</strong>re au provo<strong>ca</strong>t-o.Acestea sunt reprezentate <strong>de</strong>:• vasodilataţie periferică, activatoareale pier<strong>de</strong>rii <strong>de</strong> căldură prin radiaţie,convecţie şi conducţie cutanată;• transpiraţie şi evaporare crescute;• termogeneză redusă, realizată prindiminuarea activităţii muscularepână la repaus total;• răcirea mediului ambiant prinventilaţie.Rezultă că frigul activează procesul <strong>de</strong>termogeneză şi inhibă procesele termolitice,iar căldura inten<strong>si</strong>fică termoliza şi inhibătermogeneza [4].
42<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthMATERIAL ŞI METODĂEvaluarea microclimatului în mediul <strong>de</strong>muncă s-a efectuat în anii 2001, 2002, 2004şi 2005 la întreprin<strong>de</strong>rea A, conform“Normelor Generale <strong>de</strong> ProtecţiaMuncii”/2002, elaborate <strong>de</strong> MinisterulMuncii şi Solidarităţii Sociale şi MinisterulSănătăţii şi Familiei.La locurile <strong>de</strong> muncă un<strong>de</strong> există ventilaţielo<strong>ca</strong>lă/generală, aceasta a funcţionat peperioada <strong>de</strong>terminărilor.Metoda p<strong>si</strong>hrometrică (p<strong>si</strong>hrometrulAssman) a fost utilizată pentru <strong>de</strong>terminareatemperaturii aerului (exprimată în o C) şi aumidităţii relative (exprimată în %). Metoda<strong>ca</strong>tatermometrică (<strong>ca</strong>tatermo-metrul Hill) aevi<strong>de</strong>nţiat viteza curenţilor <strong>de</strong> aer(exprimată în m/s).Rezultatele au fost interpretate în funcţie <strong>de</strong>normele sanitare existente pentru efortulfizic mediu efectuat la locul <strong>de</strong> muncă.Pentru aprecierea senzaţiei <strong>de</strong> confort termicprodusă <strong>de</strong> acţiunea combinată şiconcomitentă a temperaturii, umidităţiirelative şi vitezei curenţilor <strong>de</strong> aer a fostLocul <strong>de</strong> muncă<strong>ca</strong>lculată temperatura efectivă (TE), pe bazatabelelor. Interpretarea rezultatelor s-a făcutprin compararea valorilor obţinute culimitele zonei <strong>de</strong> confort termic, exprimateîn gra<strong>de</strong> <strong>de</strong> temperatură efectivă. Pentruadulţii sănătoşi, normal îmbră<strong>ca</strong>ţi, valoareaoptimă este <strong>de</strong> 19 gra<strong>de</strong> temperatură efectivăîn timpul iernii şi 21 gra<strong>de</strong> temperaturăefectivă în sezonul <strong>ca</strong>ld. Pentru persoanele<strong>ca</strong>re <strong>de</strong>sfăşoară activitate fizică mai intensă,zona <strong>de</strong> confort termic este mai scăzută(termogeneză crescută).REZULTATE ŞI DISCUŢII1. Evaluarea condiţiilor <strong>de</strong> microclimatîn anul 2001 (Tabelul 1)Tabelul 1 evi<strong>de</strong>nţiază că valorile <strong>de</strong>temperatură se <strong>si</strong>tuează în limite normalepentru locurile <strong>de</strong> muncă un<strong>de</strong> a fostefectuată <strong>de</strong>terminarea (15-32 o C). Deoareceviteza curenţilor <strong>de</strong> aer este scăzută până la0,04 m/s – umplut huse cu fulgi - (valoareamaximă admisă este <strong>de</strong> 0,4 m/s), se creazăcondiţii <strong>de</strong> microclimat favorabile apariţieidisconfortului termic la angajaţi, reflectat învalorile <strong>ca</strong>lculate ale temperaturii efective<strong>de</strong> până la 22,9 o TE – laborator spumare -(punctul <strong>de</strong> confort termic este 21 o TE).Tabelul 1. Factorii <strong>de</strong> microclimat şi valorile temperaturii efective la unelelocuri <strong>de</strong> muncă din întreprin<strong>de</strong>rea A, anul 2001Temp.us<strong>ca</strong>tă( o C)Temp.umedă ( o C)Umid.rel. (%)Vitezacurenţiaer (m/s)SPUMARE PURezervoare UBT 23 17,0 56,09 0,17 20,8Laborator preparare activatori 22,6 15,3 52,35 0,08 20,4Cap spumare 22,8 17,8 58,62 0,09 20,9Maturare 20,4 14,5 55,6 0,22 18,3PRELUCRARE SPUME PUInstalaţie Plama 20,8 16,0 58,02 0,12 19,4Maşină prelucrare pe21,2 15,4 55,27 0,11 18,9orizontalăMaşină prelucrare pe20,8 15,0 54,26 0,10 18,8verti<strong>ca</strong>lăMaşină automată 21,7 15,3 52,16 0,09 19,6o TE
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health43Turnare liberă şi injecţie 24,0 17,1 51,86 0,09 21,3TURNARE TĂLPICentru hală 22,4 16,9 59,30 0,13 19,9VALORIFICAREMoară măcinat <strong>de</strong>şeuri 21,6 16,9 58,40 0,20 19,7Umplut huse cu fulgi 22,1 15,3 50,14 0,04 19,5Sudat pungi parter 25,4 18,8 54,32 0,06 22,0Sudat folie cort 21,6 16,2 55,35 0,04 19,4CERCETARELaborator chimic 25,8 18,8 48,76 0,12 22,8Laborator spumare 26,1 18,9 49,12 0,11 22,92. Evaluarea condiţiilor <strong>de</strong> microclimat înanul 2002 (Tabelul 2)Există locuri <strong>de</strong> muncă un<strong>de</strong> <strong>de</strong>terminărileevi<strong>de</strong>nţiază condiţii <strong>de</strong> microclimat fie sublimita confortului termic (16,3 o TE – maşinăprelucrare pe orizontală), fie <strong>de</strong>păşind zona<strong>de</strong> confort termic (23,4 o TE – centru hală).Menţionăm că în majoritatea <strong>ca</strong>zurilor,<strong>de</strong>terminarea vitezei curenţilor <strong>de</strong> aerevi<strong>de</strong>nţiază valori sub limita admisă, ceea ce<strong>de</strong>notă o ventilaţie <strong>de</strong>ficitară.Tabelul 2. Factorii <strong>de</strong> microclimat şi valorile temperaturii efective la unele locuri<strong>de</strong> muncă din întreprin<strong>de</strong>rea A, anul 2002Locul <strong>de</strong> muncăTemp.us<strong>ca</strong>tă( o C)Temp.umedă ( o C)Umid.rel. (%)Vitezacurenţiaer (m/s)SPUMARE PURezervoare UBT 23,0 17,8 56,09 0,07 20,8Laborator preparare activatori 20,6 14,7 52,58 0,08 18,7Cap spumare 19,2 13,0 50,45 0,03 17,2Maturare 18,4 12,8 54,32 0,22 16,4PRELUCRARE SPUME PUInstalaţie Plama 20,8 16,0 58,02 0,12 19,4Maşină prelucrare peorizontalăo TE18,0 12,6 53,25 0,03 16,3TURNARE TĂLPICentru hală 27,3 18,7 45,78 0,04 23,4RIGIDERigi<strong>de</strong> 22,0 14,7 44,20 0,16 19,5VALORIFICAREMoară măcinat <strong>de</strong>şeuri 19,2 13,0 48,40 0,20 17,1Umplut huse cu fulgi 24,4 17,3 56,14 0,06 21,2Sudat pungi parter 22,6 16,3 43,70 0,05 19,13. Evaluarea condiţiilor <strong>de</strong> microclimatîn anul 2004 (Tabelul 3)Se constată că valorile <strong>de</strong> temperatură seîn<strong>ca</strong>drează în limitele admise pentru locurile<strong>de</strong> muncă un<strong>de</strong> s-au efectuat <strong>de</strong>terminările(15-30o C sau 15-32o C), dar vitezacurenţilor <strong>de</strong> aer este redusă, ajungând pânăla 0,01 m/s (Salomon-Desma). Disconfortultermic se reflectă prin limite cuprinse între
44<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthminima <strong>de</strong> 17,9 o TE (maşina tăiere peverti<strong>ca</strong>lă) şi maxima <strong>de</strong> 23,8 o TE (Salomon-Desma).Tabelul 3. Factorii <strong>de</strong> microclimat şi valorile temperaturii efective la unele locuri<strong>de</strong> muncă din întreprin<strong>de</strong>rea A, anul 2004Locul <strong>de</strong> muncăTemp.us<strong>ca</strong>tă( o C)Temp.umedă ( o C)Umid.rel. (%)Vitezacurenţiaer (m/s)SALOMON CUSUT ŞI MONTATHotă uns clăpari 23,0 17,0 56,10 0,14 20,8Centru hală 24,6 18,0 50,00 0,15 22,0Capăt hală 23,6 17,1 52,70 0,13 21,1PRELUCRARE SPUME PUMaşină tăiere pe18,6 16,5 77,20 0,10 17,9verti<strong>ca</strong>lăMaşină tăiere pe20,2 15,8 64,80 0,09 18,3orizontalăÎncleiere fulgi 20,2 15,5 63,70 0,21 18,2A<strong>de</strong>zivare 18,6 15,6 68,40 0,08 16,8Plamă 24,4 17,3 55,30 0,09 21,4Salomon-Desma 29,4 18,6 33,70 0,01 23,8SPUMARESpumare 24,0 16,9 48,04 0,12 21,1RIGIDERigi<strong>de</strong> 22,0 15,5 52,0 0,15 19,5VALORIFICARESudat folie PE 24,5 17,1 44,30 0,13 20,8Cusut folie PE 24,2 16,1 45,20 0,09 20,9TURNAREReparat şi polizat 25,0 15,3 38,45 0,25 20,6Instalaţie turnări Puromat 1 21,4 13,3 41,20 0,14 18,5Instalaţie turnări Puromat 2 22,8 14,7 40,10 0,13 21,7Instalaţie injecţie tetiere 23,6 16,8 45,80 0,10 21,0LIMLaborator chimic 24,4 15,8 42,80 0,09 20,7Laborator încercări fizice 23,8 16,2 44,00 0,08 20,9o TE
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health454. Evaluarea condiţiilor <strong>de</strong> microclimatîn anul 2005 (Tabelul 4)Tabelul 4. Factorii <strong>de</strong> microclimat şi valorile temperaturii efective la unele locuri<strong>de</strong> muncă din întreprin<strong>de</strong>rea A, anul 2005Locul <strong>de</strong> muncăTemp.us<strong>ca</strong>tă( o C)Temp.umedă ( o C)Umid.rel. (%)Vitezacurenţiaer (m/s)Rigi<strong>de</strong>-turnare 21,4 13,9 45,5 0,12 18,6Sudat folie PE 19,2 13,8 56,8 0,08 17,5Puromat 1 20,2 13,7 50,6 0,16 17,0Puromat 2 19,6 14,0 52,8 0,13 18,0Laborator analize chimice 24,2 18,2 58,2 0,08 21,3Instalaţie Plama 23,6 17,3 54,8 0,14 21,2Maşină <strong>de</strong> prelucrare pe 19,6 14,5 55,7 0,12 18,0verti<strong>ca</strong>lăÎncleiere fulgi 20,4 15,6 62,8 0,19 18,1Cap spumare 21,4 16,3 61,8 0,08 18,9Uns clăpari 21,4 15,4 53,30 0,01 18,8Ieşire cuptor 24,6 18,4 54,60 0,05 22,0Uns cu colorant 22,6 16,9 55,20 0,04 20,3Uns papuc 21,6 15,7 52,40 0,06 19,5o TEPredomină valori scăzute ale vitezeicurenţilor <strong>de</strong> aer (între 0,01 – uns clăpari -şi 0,08 m/s – <strong>ca</strong>p spumare), cu valorinormale ale temperaturii aerului pentrulocurile <strong>de</strong> muncă un<strong>de</strong> s-au efectuat<strong>de</strong>terminările (între 15-32o C). Valoriletemperaturii efective variază între 17-22o TE, în funcţie <strong>de</strong> factorii <strong>de</strong> microclimat(Puromat 1, respectiv ieşire cuptor).Comparând rezultatele obţinute cu dateledin literatură [5], se remarcă faptul căabsenţa sau viteza redusă a curenţilor <strong>de</strong> aer,<strong>ca</strong>re intervin în procesele <strong>de</strong> transfer <strong>de</strong>căldură (în special prin convecţie sauevaporare), împreună cu temperatura şiBIBLIOGRAFIE1. Hăulică I., 1996, Fiziologie umană, Ed.Medi<strong>ca</strong>lă, Bucureşti, p.1275-12992. Doroftei S., Vlaicu B., Petrescu C.,Putnoky S., Fira-Mlădinescu C., 1999,umiditatea aerului a<strong>si</strong>gură starea <strong>de</strong> confortsau disconfort termic.CONCLUZIIÎn urma <strong>de</strong>terminărilor <strong>de</strong> microclimatefectuate la unele locuri <strong>de</strong> muncă dinîntreprin<strong>de</strong>rea A cu profil chimic, s-aconstatat că viteza curenţilor <strong>de</strong> aer a fostredusă în mod constant, <strong>de</strong>şi ventilaţialo<strong>ca</strong>lă sau generală a funcţionat pe perioadamăsuratorilor. De aceea, se impun măsuritehnice <strong>de</strong> optimizare a ventilaţiei la locul<strong>de</strong> muncă, <strong>ca</strong>re contribuie atât la confortultermic al angajaţilor, creşterearandamentului muncii, cât şi la reducereanivelului noxelor chimice.Igienă practică şi Ecologie medi<strong>ca</strong>lă, Ed.Eurobit, Timişoara, p. 1-43. Tiliş<strong>ca</strong>n C., 2005, Căldura – riscurimedi<strong>ca</strong>le, Medic.ro, 15, p.32-364. Vemieuw C.R., Stephenson L.A., KolkaM.A., 2007, Thermal confortand sensation
46<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthin men vearing a cooling system controlledby skin temperature, Hum. Factors, 49(6),p.1033-10445. Peplonska B., Szeszenia-Dabrowska N.,2005, Occupational Diseases in Poland,Intern. J. of Occup. Medicine andEnvironmental Health, 15, 4, p. 337-345
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health47CONSIDERAŢII PRIVIND FACTORII DERISC ÎN CANCERELE DE CAVITATEBUCALĂCroitoru C.Univer<strong>si</strong>tatea Ora<strong>de</strong>a, Facultatea <strong>de</strong> Medicină şi FarmacieREZUMATFrecvenţa <strong>ca</strong>ncerului înregistrează o creştere, iar acest fenomen este valabil şi pentru<strong>ca</strong>ncerul <strong>ca</strong>vităţii bu<strong>ca</strong>le. Cancerul apare la nivelul buzelor, în interiorul gurii, pe parteaposterioară a faringelui, la nivelul amigdalelor sau al glan<strong>de</strong>lor salivare. Este mai frecvent labărbaţi şi mai probabil după vârsta <strong>de</strong> 40 <strong>de</strong> ani. În prezent, creşte tendinţa <strong>de</strong> îmbolnăvireprin <strong>ca</strong>ncer la tineri. Boala are un impact grav asupra bolnavilor, atât prin infirmitateacreată <strong>de</strong> boală sau <strong>de</strong> tratamentul ei, cât şi prin <strong>ca</strong>racterul a<strong>de</strong>seori mutilant al sechelelor.Întâiul factor <strong>de</strong> risc dintre factorii asociaţi diverselor tipuri <strong>de</strong> <strong>ca</strong>ncere, inclu<strong>si</strong>v cel al<strong>ca</strong>vităţii bu<strong>ca</strong>le, este fumatul.Cuvinte cheie: fumatul şi alţi factori <strong>de</strong> risc, <strong>ca</strong>ncer <strong>de</strong> <strong>ca</strong>vitate bu<strong>ca</strong>lăABSTRACTThe <strong>ca</strong>ncer frequency is increa<strong>si</strong>ng and this phenomenon is valid for the oral <strong>ca</strong>vity<strong>ca</strong>ncer. The <strong>ca</strong>ncer appears at the level of the lips in the mouth on the posterior <strong>si</strong><strong>de</strong> of theswallow, at the level of the ton<strong>si</strong>ls and the salivary glands. It is more frequently to men andprobably after the age of 40. At the present it is increa<strong>si</strong>ng the trend of illness to youths. Thedisease has a high impact to the ill persons with the infirmity given by the disease or thetreatment and also with the disfiguring character of the disease. The first risk factor from theassociated factors of the different types of <strong>ca</strong>ncers including the oral <strong>ca</strong>vity <strong>ca</strong>ncer, is thesmoking.Keywords: smoking and other risk factors, oral <strong>ca</strong>vity <strong>ca</strong>ncerFrecvenţa <strong>ca</strong>ncerului înregistrează ocreştere, iar acest fenomen este valabil şipentru <strong>ca</strong>ncerul <strong>ca</strong>vităţii bu<strong>ca</strong>le.Statisticile din SUA privind <strong>ca</strong>ncerul oral şioro-faringian prezintă proporţii ce se înscriuîntre 2-5% din totalul tumorilor maligne cualte lo<strong>ca</strong>lizări. În ţările Uniunii Europene,anual se înregistrează 750.000 <strong>de</strong> <strong>de</strong>ceseprin <strong>ca</strong>ncer. Tot în această zonă geografică,<strong>ca</strong>ncerul <strong>ca</strong>vităţii bu<strong>ca</strong>le se manifestă la25.000 indivizi anual [1,2].În România, <strong>ca</strong>ncerul oro-maxilo-facialreprezintă aproximativ 5% din totalul<strong>ca</strong>ncerelor [3].Cancerul apare la nivelul buzelor, îninteriorul gurii, pe partea posterioară afaringelui, la nivelul amigdalelor sau alglan<strong>de</strong>lor salivare. Este mai frecvent la
48<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthbărbaţi şi mai probabil după vârsta <strong>de</strong> 40 <strong>de</strong>ani. În prezent, există dovezi <strong>ca</strong>re arată ocreştere a tendinţei <strong>de</strong> îmbolnăvire prin<strong>ca</strong>ncer la pacienţii tineri.FACTORI DE RISC DE ORDINGENERALMajoritatea pacienţilor <strong>ca</strong>re prezintă <strong>ca</strong>nceral <strong>ca</strong>vităţii bu<strong>ca</strong>le se prezintă la medic cândleziunile au produs mari neajunsuri, atuncicând tratamentul este mult mai compli<strong>ca</strong>t şiprognosticul rezervat. În parte, <strong>ca</strong>uzaprognosticului rezervat stă înnerecunoaşterea <strong>si</strong>mptomelor timpurii, astfelcă reuşita tratamentului va fi <strong>de</strong>terminată <strong>de</strong>o <strong>de</strong>tectare precoce. În lipsa <strong>de</strong>tectăriiprecoce, <strong>ca</strong>ncerul oral nece<strong>si</strong>tă intervenţiichirurgi<strong>ca</strong>le, radioterapie şi/sauchimioterapie. Poate fi fatal, cu o rată <strong>de</strong>supravieţuire generală la 5 ani <strong>de</strong>aproximativ 50%.De aceea, medicul stomatolog trebuie să fiefoarte atent în diagnosti<strong>ca</strong>rea acestor leziuni,<strong>de</strong>oarece ar fi <strong>de</strong> neiertat să nu le observe înmomentul examinării pacientului, <strong>de</strong>pistateprecoce, consecinţele fiind mult diminuate.Boala are un impact grav asupra bolnavilorşi aparţinătorilor, atât prin infirmitateacreată <strong>de</strong> boală sau <strong>de</strong> tratamentul ei, cât şiprin <strong>ca</strong>racterul a<strong>de</strong>seori mutilant alsechelelor [1].România duce o <strong>ca</strong>mpanie consecventăîmpotriva fumatului şi consumului <strong>de</strong>alcool. Această <strong>ca</strong>mpanie are menirea săsen<strong>si</strong>bilizeze opinia publică în legătură curiscurile pe <strong>ca</strong>re şi le asumă consumatorii <strong>de</strong>tutun şi alcool, dacă continuă acesteobiceiuri vicioase. Este cunoscut faptul căîntâiul factor <strong>de</strong> risc dintre factorii asociaţidiverselor tipuri <strong>de</strong> <strong>ca</strong>ncere, printre <strong>ca</strong>re şicel al <strong>ca</strong>vităţii bu<strong>ca</strong>le, este fumatul.Deşi etiologia <strong>ca</strong>ncerului nu este elucidată,cunoştinţele dobândite în ultimii ani au adusnoi date privind complexul <strong>de</strong> factoriimpli<strong>ca</strong>ţi în geneza tumorilor maligne îngeneral, şi a celor din <strong>ca</strong>vitatea bu<strong>ca</strong>lă înspecial.Vârsta şi sexulCancerul bu<strong>ca</strong>l este rareori observat înainteavârstei <strong>de</strong> 35 ani. Ulterior, relaţia vârstă-sexinci<strong>de</strong>nţaafecţiunii creşte progre<strong>si</strong>v până la60-65 <strong>de</strong> ani, pentru a scă<strong>de</strong>a apoi brusc.Sexul masculin este cel mai interesat.Aproximativ 90% din <strong>ca</strong>rcinoamelemucoasei bu<strong>ca</strong>le apar la bărbaţi, fapt încăneexpli<strong>ca</strong>t. În trecut se con<strong>si</strong><strong>de</strong>ra că sedatora obiceiurilor <strong>de</strong> fumat şi consum <strong>de</strong>alcool, mai răspândite la bărbaţi. La oraactuală, <strong>de</strong>şi obiceiurile respective tind să seegalizeze <strong>ca</strong> frecvenţă la ambele sexe,inci<strong>de</strong>nţa <strong>ca</strong>rcinomului oral este maicrescută la sexul masculin. Acest fapt s-arexpli<strong>ca</strong> prin constelaţia hormonală diferită şiprin factori genetici încă necunoscuţi [4].Krolls şi Hoffman 1976 [5], într-un amplustudiu pe 14.253 <strong>ca</strong>zuri <strong>de</strong> neoplasme alemucoasei bu<strong>ca</strong>le, găsesc o inci<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> 93%la bărbaţi, cea mai mare parte dintre ei,86,8%, având vârsta <strong>de</strong> peste 40 <strong>de</strong> ani.Prevalenţa maximă a afecţiunii se <strong>si</strong>tueazăîn <strong>de</strong><strong>ca</strong>da 60-69 ani. Ca sediu, în ordineainteresării, neoplasmele bu<strong>ca</strong>le se <strong>si</strong>tuau labuza inferioară, 38% din <strong>ca</strong>zuri; limbă,22%; planşeul bu<strong>ca</strong>l, 17%.EreditateaÎn general, se con<strong>si</strong><strong>de</strong>ră că gradul <strong>de</strong>susceptibilitate sau rezistenţa mucoasei laacţiunea factorilor <strong>de</strong> risc este diferită <strong>de</strong> laun individ la altul, fiind probabil<strong>de</strong>terminată <strong>de</strong> o serie <strong>de</strong> factori ereditarisau genetici. S-a observat că anumite familiiprezintă o tendinţă mai mar<strong>ca</strong>tă la apariţianeoplasmelor orale.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health49Factorii imunitariTumorile apar mai frecvent la bolnavii cu<strong>de</strong>ficienţe imune congenitale, dobândite sauprovo<strong>ca</strong>te. Aceste observaţii au dat naştereaşa-numitei teorii a „supravegheriiimunitare”. Potrivit teoriei, în tot cursulvieţii unui individ ar apărea în modacci<strong>de</strong>ntal celule aberante, <strong>ca</strong>re însă suntrecunoscute şi suprimate la timp <strong>de</strong> către<strong>si</strong>stemul imun mediat celular. Atunci cândacest me<strong>ca</strong>nism imun este inhibat, celuleatipice se pot multipli<strong>ca</strong> şi grefa, dândnaştere tumorilor.Atât <strong>ca</strong>ncerul cât şi leucoplaziaexperimentală a mucoasei bu<strong>ca</strong>le pot fiinduse mai repe<strong>de</strong>, injectând medi<strong>ca</strong>menteimunosupre<strong>si</strong>ve sau ser antilimfocitar.Invers, aceste leziuni se <strong>de</strong>zvoltă mult maigreu în <strong>ca</strong>zul imunostimulării lor cu vaccinBCG sau alţi agenţi.Factorii nutriţionaliPo<strong>si</strong>bilitatea unei corelaţii între diferite<strong>de</strong>ficienţe nutriţionale şi apariţa<strong>ca</strong>rcinoamelor, a fost remar<strong>ca</strong>tă odată cuasocierea <strong>si</strong>ndromului Plummer-Vincent cu<strong>ca</strong>ncerul căilor aero-digestive superioare.Afecţiunea legată <strong>de</strong> <strong>de</strong>ficitul cronic <strong>de</strong> fierşi vitamine din grupul B, coexistă într-unprocent semnifi<strong>ca</strong>tiv cu <strong>ca</strong>rcinoamele oralesau faringiene, chiar în absenţa obiceiurilor<strong>de</strong> fumat şi consum exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool. Largrăspândită în trecut în rândul populaţieifeminine din Suedia, această afecţiune ascăzut <strong>si</strong>mţitor odată cu introducerea unuiprogram naţional <strong>de</strong> corectare a <strong>de</strong>ficitului<strong>de</strong> fier şi vitamine, efectuat în urmă cu 30ani. Odată cu scă<strong>de</strong>rea frecvenţei afecţiunii,s-a observat şi o reducere semnifi<strong>ca</strong>tivă a<strong>ca</strong>ncerului tractului digestiv. În prezent, secon<strong>si</strong><strong>de</strong>ră că <strong>de</strong>ficitul cronic <strong>de</strong> fier este ostare pre<strong>ca</strong>nceroasă, întrucât epiteliul nupoate avea o maturare normală. În aceste<strong>si</strong>tuaţii, întâlnim foarte frecvent un epiteliuatrofic, subţire şi instabil, foarte vulnerabilpentru acţiunea altor factori co<strong>ca</strong>rcinogenetici,cum ar fi fumatul sau/şiinfecţia cronică cu <strong>ca</strong>ndida. Date recentedove<strong>de</strong>sc că asocierea anemie-<strong>ca</strong>ndidozăcronică este un factor <strong>de</strong> risc în apariţia<strong>ca</strong>rcinomului <strong>de</strong> mucoasă. Aceste stări seîntâlnesc mai frecvent la pacienţii în vârstă,mai frecvent <strong>de</strong> sex feminin la <strong>ca</strong>re alţifactori generali produc tulburări îna<strong>si</strong>milarea fierului. Nu este necesar să existeo anemie francă, scă<strong>de</strong>rile mo<strong>de</strong>rate <strong>de</strong> fierputând sta la baza acestei stări.Avitaminoza B produce modificări<strong>de</strong>generative ale mucoasei <strong>ca</strong>re faciliteazăacţiunea <strong>ca</strong>ncerigenă a factorilor iritativicronici. Carcinomul experimental almucoasei poate fi indus mult mai uşor laşoareci cu <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> riboflavină. Rezultate<strong>si</strong>milare s-au obţinut în <strong>ca</strong>rcinogenezaexperimentală cu <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> vitamina A sauzinc.Alcoolismul cronic este frecvent asociat cu<strong>de</strong>ficienţe nutritive grave. Alcoolicii potconsuma cir<strong>ca</strong> 900 <strong>de</strong> <strong>ca</strong>lorii sau chiar maimult numai din alcool. Este uşor <strong>de</strong> imaginatcă dieta zilnică este insuficientă pentru a lefurniza un aport <strong>de</strong> microelemente şivitamine necesare. De asemenea, estecunoscut că un consum abuziv <strong>de</strong> alcoolduce la un <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> absorbţie al vitaminelorşi a unor microelemente. Fapte <strong>de</strong> observaţieclinică indică o frecvenţă mai mare a<strong>ca</strong>ncerelor sferei cervi<strong>ca</strong>le şi bu<strong>ca</strong>le lapersoanele <strong>ca</strong>re nu au o dietă echilibrată învitamine şi microelemente. Dintresortimentele <strong>de</strong> alcool, cele mai nocive suntcele distilate, a căror acţiune generală esteasociată cu o acţiune lo<strong>ca</strong>lă iritativă.Disfuncţiile hepatice cronice influenţează înmod negativ mucoasa bu<strong>ca</strong>lă, <strong>ca</strong>re <strong>de</strong>vineastfel mai susceptibilă la acţiunea unorfactori iritativi lo<strong>ca</strong>li [5-7].FACTORI DE RISC DE ORDINLOCALEste unanim acceptat faptul că alterareatisulară primară în <strong>ca</strong>zul neoplasmelor este o
50<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthtransformare celulară fundamentală saumutaţie, <strong>ca</strong>re este menţinută în continuareprin linii celulare succe<strong>si</strong>ve. Mutaţiile potapărea datorită acţiunii diferiţilor factorimutageni fizici, chimici sau biologici.Cancerul mucoasei bu<strong>ca</strong>le poate fi indusexperimental prin apli<strong>ca</strong>rea lo<strong>ca</strong>lă a unorsubstanţe chimice <strong>ca</strong>rcinogene, cum ar fi 9,10 dimetil 1,2 benzantracenul (DMBA)dizolvat în solvenţii corespunzători. DMBAse găseşte în gudroanele din huilă.<strong>ca</strong>rcinogenetic indirect, inhibând me<strong>ca</strong>nismeimunitare <strong>de</strong> control al HSV, virus cu efectoncogen cunoscut.Ori<strong>ca</strong>re ar fi me<strong>ca</strong>nismul <strong>de</strong> acţiune,observaţiile clinice şi datele experimentaleatribuite fumatului în primul rând şialcoolului în cel <strong>de</strong>-al doilea, indică rolul <strong>de</strong>principală <strong>ca</strong>uză în geneza <strong>ca</strong>ncerului<strong>ca</strong>vităţii bu<strong>ca</strong>le.Traumatismele croniceRolul tutunului şi alcooluluiStudii epi<strong>de</strong>miologice vaste efectuate înultimele <strong>de</strong>cenii vin să confirme rolulimportant al alcoolului în apariţia <strong>ca</strong>ncerului<strong>ca</strong>vităţii bu<strong>ca</strong>le.Mai mult, asocierea celor două obiceiuri,fumat-consum abuziv <strong>de</strong> alcool, pare să aibăo puternică acţiune <strong>si</strong>nergică.Afirmaţiile sunt susţinute şi <strong>de</strong> procentulfoarte scăzut <strong>de</strong> astfel <strong>de</strong> <strong>ca</strong>ncere în rândulanumitor secte religiose din SUA, <strong>ca</strong>re nuconsumă alcool şi tutun. McCov şicolaboratorii, 1980 [1], susţin că acţiunea<strong>ca</strong>ncerigenă a celor două substanţe se faceprin intermediul nitrozaminelor ciclice(nitrozopirolidonă şi nitrozonornicotină).Prima se găseşte în unele alimenteconservate prin fum (slănină, peşte), în timpce cea <strong>de</strong>-a doua este <strong>ca</strong>rcinogenul major,specific, ce ia naştere în timpul ar<strong>de</strong>riitutunului, fapt dovedit printr-o serie <strong>de</strong>cercetări experimentale. După opiniaautorilor, alcoolul creşte procesul <strong>de</strong>hidroxilare al acestor amine ciclice, având<strong>ca</strong> rezultat o serie <strong>de</strong> produşi chimici cuacţiune mutagenă, dar şi <strong>ca</strong>ncerigenăcrescută [1,6]. Mai mult, fumatul poate aveao acţiune inhibitoare asupra celulelorNatural–Killer (NK), celule impli<strong>ca</strong>te încontrolul infecţiilor cu virus herpetic.O acţiune <strong>si</strong>milară o au alţi factori <strong>si</strong>stemici,cum ar fi alcoolismul sau afecţiunilehepatice. Toţi aceşti factori au şi un rolEste unanim acceptat că spinele iritativecronice joacă un rol tot atât <strong>de</strong> important <strong>ca</strong>şi fumatul în apariţia <strong>ca</strong>ncerului mucoaseibu<strong>ca</strong>le. Prin iritaţii cronice se înţelegmicrotraumatismele me<strong>ca</strong>nice produse <strong>de</strong>margini ascuţite ale dinţilor, resturiradiculare, dinţi în malpoziţie, lucrăriprotetice incorecte, parafuncţii etc. Ele nupot acţiona <strong>si</strong>ngure, ci în asociaţie cu alţifactori.Acţiunea traumatismelor cronice asupramucoasei este mult crescută dacă seasociază cu fumatul, consumul <strong>de</strong> alcool,igiena bu<strong>ca</strong>lă <strong>de</strong>fectuoasă, pla<strong>ca</strong> <strong>de</strong>ntară şitartrul în <strong>ca</strong>vităţi abun<strong>de</strong>nte [7].Infecţiile cronice specificeEste un fapt <strong>de</strong> observaţie clinică binecunoscut că glo<strong>si</strong>tele atrofice din <strong>si</strong>filisulterţiar constituie un teren favorabil apariţieineoplasmelor. Atât atrofia mucoasei, cât şitulburările <strong>de</strong> vascularizaţie, <strong>ca</strong> urmare aendarteritei cronice luetice, pot avea opo<strong>si</strong>bilă acţiune <strong>de</strong> scă<strong>de</strong>re a rezistenţeimucoasei la iritaţiile cronice. La ora actuală,datorită tratamentului mult mai eficient al<strong>si</strong>filisului, aceste po<strong>si</strong>bile glo<strong>si</strong>te cronicesunt foarte rare.Un potenţial rol <strong>ca</strong>rcinogen este atribuitCandi<strong>de</strong>i albi<strong>ca</strong>ns. Cla<strong>si</strong>c, se con<strong>si</strong><strong>de</strong>ră căprezenţa <strong>ca</strong>ndi<strong>de</strong>i pe suprafaţa leziunilordisplazice ale epiteliului bu<strong>ca</strong>l s-ar datoraunei suprainfectări, consecinţă a unei slabeapărări lo<strong>ca</strong>le.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health51Recent, s-au rezumat datele privind relaţiadintre <strong>ca</strong>ndidoza cronică şi <strong>ca</strong>rcinom, astfel:- Candidoza cronică hiperplazicăproduce ea însăşi leziunileucoplazice şi poate fi con<strong>si</strong><strong>de</strong>rată oleziune cu potenţial <strong>de</strong> malignizare.- Clinic, leucoplaziile <strong>ca</strong>ndidozice au<strong>de</strong>seori un aspect „pătat”,dovedindu-se că au frecvent un gradmediu sau crescut <strong>de</strong> displazie ceevoluează către <strong>ca</strong>rcinom.- Apariţia <strong>ca</strong>rcinomului este maifrecventă pe leucoplaziile<strong>ca</strong>ndidozice, <strong>de</strong>cât pe alte tipuri <strong>de</strong>leucoplazii.- Spre <strong>de</strong>osebire <strong>de</strong> alte tipuri <strong>de</strong>leucoplazii, infecţiile cu Candidaalbi<strong>ca</strong>ns perturbă metabolismulcelulelor epiteliale şi pot duce ladisplazii şi <strong>ca</strong>rcinom. Acesteobservaţii sunt susţinute şi <strong>de</strong> o serie<strong>de</strong> dovezi experimentale.- Deficitul cronic <strong>de</strong> fier estebinecunoscut <strong>ca</strong> un factor ceinfluenţează negativ metabolismul şimaturarea normală, atât a epiteliuluibu<strong>ca</strong>l cât şi faringian, mai ales înasociere cu <strong>ca</strong>ndidoza cronică.Paralel, în această formă„pre<strong>ca</strong>nceroasă” au fost observate şialterări ale răspunsului imun mediatcelular.- Observaţiile ne îndreptăţesc înprezent să con<strong>si</strong><strong>de</strong>răm <strong>ca</strong>ndidozacronică, <strong>ca</strong> o stare premalignă <strong>ca</strong>re,împreună cu alţi factori oncogeni,poate favoriza apariţia <strong>ca</strong>ncerului <strong>de</strong>mucoasă [8-10].RadiaţiileAu un efect mutagen şi <strong>ca</strong>rcinogencunoscut. Este dovedit că există o lungăperioadă <strong>de</strong> latenţă între expunerea laradiaţii şi apariţia neoplasmului. Riscul <strong>de</strong><strong>ca</strong>ncer este în funcţie <strong>de</strong> mărimea dozei şitimpul <strong>de</strong> expunere.În sfera maxilo-facială, rolul radiaţiilor nueste <strong>de</strong> neglijat. Este <strong>de</strong> subliniat rolulradiaţiilor solare în apariţia <strong>ca</strong>ncerului <strong>de</strong>buză. Modificările apar mai frecvent lapersoanele <strong>ca</strong>re lucrează mulţi ani în aerliber (constructori, pes<strong>ca</strong>ri, agricultori,oameni ce lucrează în climat montan) şi <strong>ca</strong>repot prezenta modificări ale roşului buzeiinferioare, cunoscute sub numele <strong>de</strong> cheilităactinică. Mucoasa bu<strong>ca</strong>lă prezintă un aspectatrofic sau un aspect <strong>de</strong> cheratoză difuză.Uneori coexistă zone <strong>de</strong> cheratoză, cu zone<strong>de</strong> atrofie sau mici ulceraţii cronice şitendinţă <strong>de</strong> <strong>de</strong>scuamare. Alteori, roşul buzeiinferioare suferă un proces <strong>de</strong>„epi<strong>de</strong>rmizare”; el apare asemănător pielii,nemaiavând culoarea şi transparenţa<strong>ca</strong>racteristică. Cheilita actinică constituie unteren favorabil apariţiei <strong>ca</strong>ncerului <strong>de</strong> buză,mai ales dacă se însoţeşte cu fumatul şiţinutul ţigării în acelaşi loc.S-a observat că în timp ce în mediul urbansunt mai frecvente neoplasmele <strong>de</strong> faringe şilimbă, în mediul rural sunt mai <strong>de</strong>s întâlnite<strong>ca</strong>ncerele <strong>de</strong> buză [11].Rolul virusurilorRolul virusului herpetic în genezaneoplasmelor a fost viu discutat în literatură.Este cunoscut rolul lui oncogen în <strong>ca</strong>zulleziunilor cronice <strong>de</strong> col uterin. Deşinumeroase studii au sugerat că pacienţii cuneoplasme bu<strong>ca</strong>le ar prezenta un răspun<strong>si</strong>mun crescut la virusul herpetic, numărulinsuficient <strong>de</strong> <strong>ca</strong>zuri, precum şi timpul scurt<strong>de</strong> urmărire, fac impo<strong>si</strong>bil să se poată trageconcluzii. Date experimentale au dovedit căîn anumite circumstanţe, virusul herpeticpoate fi <strong>ca</strong>rcinogen sau co-<strong>ca</strong>rcinogen.Virusul herpetic acţionează <strong>si</strong>nergic cuanumiţi agenţi <strong>ca</strong>rcinogeni chimici. Dintreaceştia, nitrozaminele din tutun, în asociaţiecu virusul herpetic, au o acţiune binedovedită asupra mucoasei bu<strong>ca</strong>le.Imunizarea antiherpetică ar fi o măsurăutilă.Rolul papilovirusurilor este prezentat înliteratura <strong>de</strong> specialitate [5,12].
52<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthMALIGNITATEA MULTIPLĂUn aspect particular este coexistenţa la uniibolnavi a mai multor zone <strong>de</strong> mucoasăbu<strong>ca</strong>lă transformată malign şi leziunipremaligne. Tendinţa unor zone multiple <strong>de</strong>mucoasă <strong>de</strong> a suferi <strong>de</strong>generări malignepoartă numele <strong>de</strong> „<strong>ca</strong>ncerizaremulticentrică” (field <strong>ca</strong>ncerization). Lapacienţi se poate observa o tendinţă <strong>de</strong>recidivă frecventă a leucoplaziilor sau<strong>de</strong>zvoltarea <strong>de</strong> multiple <strong>ca</strong>rcinoame, atâtintra- cât şi extraorale [13,14].Există în organism mai multe zone <strong>de</strong>mucoasă cu această tendinţă. Aşa esteepiteliul genito-urinar, gastro-intestinal şi alcăilor aero-digestive superioare, din <strong>ca</strong>reface parte şi mucoasa bu<strong>ca</strong>lă. Tendinţa ţineatât <strong>de</strong> particularităţi <strong>de</strong> structură sau <strong>de</strong>alterări în suprafaţă ale unei mucoase„compromise”, cât şi <strong>de</strong> po<strong>si</strong>bila per<strong>si</strong>stenţăa unor agenţi oncogeni la nivelul regiuniirespective. Se impune o atenţie <strong>de</strong>osebită,atât în diagnosticul iniţial al uneimalignităţi, cât şi în <strong>de</strong>pistarea şi suprimareaunor factori presupuşi <strong>ca</strong>uzali. Astfel, Mezerşi Shklar, la un număr <strong>de</strong> 761 <strong>de</strong> neoplasme<strong>de</strong> mucoasă bu<strong>ca</strong>lă, au gă<strong>si</strong>t o proporţie <strong>de</strong>4,7% <strong>ca</strong>zuri la <strong>ca</strong>re erau prezente multipleleziuni bu<strong>ca</strong>le separate. Alţi 2,5% dinbolnavi prezentau şi alte leziuni maligne aletractului digestiv [15].Determinismul <strong>ca</strong>rcinomului bu<strong>ca</strong>l estecomplex, legat <strong>de</strong> numeroşi factori <strong>de</strong> ordingeneral şi lo<strong>ca</strong>l, <strong>ca</strong>re pot fi rezumaţi astfel:- predispoziţia legată <strong>de</strong> ereditate şisex- diferite modificări, alterări sauleziuni ale mucoasei bu<strong>ca</strong>le, <strong>ca</strong>repregătesc un sol fertil <strong>de</strong>generărilor- factori iritativi cronici- substanţe chimice <strong>ca</strong>rcinogene,<strong>ca</strong>re acţionează <strong>si</strong>nergic cu spineleiritative cronice cu rol co<strong>ca</strong>rcinogenetic- virusuri <strong>ca</strong>re pot producemodificări ale genomului celular[16].BIBLIOGRAFIE1. McGregor I.A., McGregor F.M., 1986,Cancer of the face and mouth,Churchill LivingstonePublishers2. Davenport J.K., Basker R.M., Heath J.R.,et al., 2000, Surveying, Br.Dental J., vol. 189, 10:532-5413. Burlibaşa C., 1999, Chirurgie orală şimaxilofacială, EdituraMedi<strong>ca</strong>lă Bucureşti4. Anghel M., 2004, Diagnosticul oral,EdituraOrizonturiUniver<strong>si</strong>tare Timişoara5. Krolls S., Hoffman S., 1996, Squamoscell <strong>ca</strong>rcinoma of the oral softtissues: A statisti<strong>ca</strong>l anly<strong>si</strong>s ofthe 14253 <strong>ca</strong>ses, J.of Am.Dent. Association, 926. Potencz E., 1998, Morfopatologia<strong>ca</strong>vităţii bu<strong>ca</strong>le, EdituraMirton Timişoara7. Podariu A., Juman<strong>ca</strong> D., Găluş<strong>ca</strong>n A.,Oancea R., 2003, Tratat <strong>de</strong>prevenţie oro-<strong>de</strong>ntară, EdituraWaldpress Timişoara8. Cawson R., Binnie W., Speght P., 1998,Lu<strong>ca</strong>s pathology of tumors ofthe oral tissues, 5th Edition,Churchill Livingstone9. Florea I., Mihai C., Al<strong>de</strong>a C., 1999,Cancerologie – elemente <strong>de</strong>diagnostic şi tratament,Editura Naţională Bucureşti10. Pinbord J., 1980, Oral <strong>ca</strong>ncer andpre<strong>ca</strong>ncer, J. Wright and Sons,Bristol11. ***, 1998, Territorial Cancer RegistryBihor County Romania12. ***, 1999, Territorial Cancer RegistryBihor County Romania
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health5313. ***, 2001, Territorial Cancer RegistryBihor County Romania14. ***, 1979, Colecţia EnciclopedicăOncologică, vol. 4, CancerulORL, Institutul OncologicCluj Napo<strong>ca</strong>15. Sapp P.J., Eversole R., Wysocki G.,1997, Contemporary oral andmaxilofacial pathology,P.Mosby Year Book16. Saranath D., 2000, Contemporary issue<strong>si</strong>n oral <strong>ca</strong>ncer, OxfordUniver<strong>si</strong>ty Press
54<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthASPECTE ANATOMOPATOLOGICEALE CANCERELOR CAVITĂŢII ORALEREZUMATCroitoru C.Univer<strong>si</strong>tatea Ora<strong>de</strong>a, Facultatea <strong>de</strong> Medicină şi FarmacieLucrarea prezintă lo<strong>ca</strong>lizări ale <strong>ca</strong>ncerelor orale, cu referire la formele <strong>de</strong> <strong>de</strong>but şiale perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> stare, anatomopatologie, a<strong>de</strong>nopatie, metastaze.Cuvinte cheie: <strong>ca</strong>ncer, <strong>ca</strong>vitate orală, anatomopatologieABSTRACTThe work presents the spots of oral <strong>ca</strong>ncers regarding the <strong>de</strong>but forms and the stateperiods, pathologi<strong>ca</strong>l, a<strong>de</strong>nopathy, metasta<strong>si</strong>sKeywords: <strong>ca</strong>ncer, oral <strong>ca</strong>vity, anatomo-pathologyTUMORILE MALIGNE ALELIMBIICarcinomul limbii. Este întâlnit într-oproporţie <strong>de</strong> 85-90% la sexul masculin, înspecial la consumatorii <strong>de</strong> băuturi alcooliceconcentrate, la marii fumători şi lapersoanele cu igienă buco-<strong>de</strong>ntară <strong>de</strong>ficitară.Lo<strong>ca</strong>lizarea epiteliomului <strong>de</strong> limbă estepredominant la nivelul porţiunii mobile alimbii, urmată <strong>de</strong> baza limbii, înapoia „Vului”lingual <strong>de</strong>limitat <strong>de</strong> papilelecircumvalate. După Burlibaşa, 15% din<strong>ca</strong>rcinoamele limbii se <strong>de</strong>zvoltă la niveluljoncţiunii cu pilierul amigdalian anterior, lalimita dintre porţiunea fixă şi cea mobilă [1].Anatomopatologic, peste 90% dintre tumorisunt reprezentate <strong>de</strong> <strong>ca</strong>rcinoameepi<strong>de</strong>rmoi<strong>de</strong> spino-celulare (<strong>ca</strong>rcinoame cucelule scuamoase).Cancerul <strong>de</strong> limbă poate <strong>de</strong>buta sub douăforme: superficială (ulcerativă) şiinterstiţială (nodulară).Forma ulcerativă, cea mai frecvent întâlnită,<strong>si</strong>tuată în<strong>de</strong>osebi pe marginile limbii sau pefaţa ventrală, la început nu se <strong>de</strong>osebeşte cunimic <strong>de</strong> ori<strong>ca</strong>re altă ulceraţie. Ritmul <strong>de</strong>evoluţie al tumorii se schimbă într-un timprelativ scurt, ulceraţia <strong>de</strong>vine agre<strong>si</strong>vă, seextin<strong>de</strong> în suprafaţă şi în profunzime,infiltrează ţesuturile din jur. Baza şimarginile ulceraţiei <strong>de</strong>vin dure.Forma nodulară interstiţială se poateprezenta fie <strong>ca</strong> o induraţie nodulară,intraparenchimatoasă, bine <strong>de</strong>limitată,nedureroasă, mobilă, rulând sub <strong>de</strong>gete lapalpare, fie <strong>ca</strong> un papilom <strong>si</strong>tuat superficialpe suprafaţa limbii.În perioada <strong>de</strong> stare, <strong>ca</strong>rcinomul limbiiîmbracă una dintre cele trei forme:
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health55Forma ulcerativ-distructivă. În modparticular, această formă este agre<strong>si</strong>vă prinexten<strong>si</strong>a ei rapidă, invadarea precoce alimfonodulilor şi suprapunerea infecţiei.Forma vegetant-exofitică. Împrumută foartemulte din <strong>ca</strong>racterele formei ulcerative, cu<strong>de</strong>osebirea că ulceraţia este acoperită <strong>de</strong>muguri cărnoşi.Forma scleroasă sau schiroasă. Este mai rarîntâlnită şi se prezintă <strong>ca</strong> un infiltrat difuz<strong>ca</strong>re retractează ţesuturile, fixându-le.A<strong>de</strong>nopatia în <strong>ca</strong>ncerul limbii apare precoce.Metastazele la distanţă sunt întâlnite cel maifecvent în plămâni, fi<strong>ca</strong>t, vertebre şi creier,afectând 10-55% dintre pacienţii suferinzi<strong>de</strong> <strong>ca</strong>rcinom epi<strong>de</strong>rmoid [2].Carcinomul a<strong>de</strong>noid chistic. Îşi areoriginea în glan<strong>de</strong>le salivare mici <strong>de</strong> la bazalimbii. Într-o statistică a lui Mikito-Yajimaşi colab., 1989, asupra tumorilor malignelinguale cu punct <strong>de</strong> ple<strong>ca</strong>re <strong>de</strong> la glan<strong>de</strong>lesalivare mici, <strong>ca</strong>rcinomul a<strong>de</strong>noid chistic se<strong>si</strong>tuează pe primul loc, fiind urmat <strong>de</strong>a<strong>de</strong>no<strong>ca</strong>rcinom,<strong>ca</strong>rcinomulmucoepi<strong>de</strong>rmoid, tumora mixtă malignizată,<strong>ca</strong>rcinomul cu celule acinoase şi alte<strong>ca</strong>rcinoame. Tumora se <strong>de</strong>zvoltă lent peparcursul a câţiva ani şi prezintă o aparentăbenignitate. Totuşi, ea infiltrează ţesuturile,le fixează şi are o mare tendinţă <strong>de</strong>penetraţie perineurală [3].A<strong>de</strong>no<strong>ca</strong>rcinomul. Deşi se <strong>de</strong>zvoltă mai<strong>de</strong>s din glan<strong>de</strong>le salivare mari, este întâlnitşi la nivelul glan<strong>de</strong>lor salivare mici, înprimul rând în cele ale palatului. De obiceiare forma <strong>ca</strong>rcinomului papilifer. Tumoracreşte şi infiltrează ţesuturile din jur.Metastazele limfatice sunt precoce.Carcinomul lingual cu celule tiroidiene.Se <strong>de</strong>zvoltă din ţesutul tiroidian aberant <strong>de</strong>la baza limbii, în regiunea foramenului<strong>ca</strong>ecum. Exten<strong>si</strong>a tumorii se face dinaproape în aproape, ocupând faringele.Metastazele regionale cuprind limfonoduliicervi<strong>ca</strong>li, dar pot fi şi la distanţă (plămâni).Melanomul malign al limbii. Este oentitate aparte, datorită evoluţiei şimalignităţii mult superioare melanomuluimalign cutanat. Se datorează unormultiplicări necontrolate ale melanocitelor,celule pigmentare din stratul bazal alepi<strong>de</strong>rmei sau a mucoaselor. Capul şi gâtulreprezintă zona <strong>de</strong> elecţie pentru lo<strong>ca</strong>lizareamelanomului malign. În <strong>ca</strong>vitatea bu<strong>ca</strong>lă,poate fi întâlnit <strong>ca</strong> tumoră primară saumetastatică în ori<strong>ca</strong>re zonă [4-6].TUMORILE MALIGNE ALEPLANŞEULUI ORALCarcinomul planşeului oral. Ocupă loculal treilea între <strong>ca</strong>ncerele <strong>ca</strong>vităţii orale, dacăse ia în <strong>ca</strong>lcul şi <strong>ca</strong>ncerul buzelor, fiind<strong>si</strong>tuat imediat după <strong>ca</strong>ncerul <strong>de</strong> limbă.Tumora primară are sediul cu predilecţie înplanşeul anterior paramedian sau median,dar şi în zona posterioară a planşeului, un<strong>de</strong>este <strong>de</strong>pistat tardiv, mai ales cel <strong>de</strong> la nivelulşanţului amigdaloglos. Punctul <strong>de</strong> ple<strong>ca</strong>re îlconstituie mucoasa planşeului oral şiglan<strong>de</strong>le salivare mici, uneori chiar glandasublinguală. Anatomopatologic, în peste90% dintre <strong>ca</strong>zuri este vorba <strong>de</strong>spre unepiteliom spinocelular sau <strong>ca</strong>rcinomepi<strong>de</strong>rmoid cu diferenţiere mo<strong>de</strong>rată saubine diferenţiat.Tumora secundară prezintă structurahistopatologică <strong>de</strong> origine (primitiv),respectiv din ţesut lingual, gingival, labialsau osos.Poate <strong>de</strong>buta sub formă ulcerativă saunodulară.Forma ulcerativă, cea mai frecventă,prezintă aspectul unei leziuni traumaticeodontogene sau <strong>de</strong> <strong>de</strong>cubit, precum şiaspectul unei afte banale. Primul semn almalignităţii este anunţat <strong>de</strong> indurarea bazeiulceraţiei şi ridi<strong>ca</strong>rea marginilor ei pesterelieful normal al ţesutului din jur, precum o<strong>ca</strong>rte <strong>de</strong>schisă.
56<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthForma nodulară, mai rară, pleacă dinstraturile mai pofun<strong>de</strong>, în legătură cu aciniiglandulari salivari sau chiar din glandasublinguală. Apare <strong>ca</strong> un nodul mic şinedureros, mobil pe planurile supra şisubiacente. Nodulul îşi pier<strong>de</strong> rapidmobilitatea, fixându-se, apoi infiltrândţesuturile din jur. Prin creşterea lui, sesuperficializează, ulcerând mucoasasupraiacentă.Odată ajunsă în perioada <strong>de</strong> stare, tumora iaaspectul uneia din cele două forme:Forma ulcerativ-distructivă evoluează prinliza în suprafaţă şi în profunzime aţesuturilor. Suprafaţa ulceraţiei se acoperăcu <strong>de</strong>tritusuri tisulare necrozate, grimurdare,extrem <strong>de</strong> feti<strong>de</strong>. Baza indurată<strong>de</strong>păşeşte cu mult limitele ulceraţiei.Forma ulcerativ-vegetantă sau proliferativăse prezintă <strong>ca</strong> o ulceraţie acoperită cumuguri cărnoşi, a<strong>de</strong>seori scăldaţi <strong>de</strong> osecreţie fetidă, <strong>ca</strong>racteristică. Stratulsuperficial granulativ se necrozează, seinfectează şi dă naştere unor <strong>de</strong>tritusuricelulare murdare.Cointeresarea limfonodulilor este precoce şise <strong>de</strong>celează la 50% dintre pacienţii <strong>ca</strong>re seprezintă pentru prima oară. Sunt invadaţilimfonodulii submandibulari şi cei jugulo<strong>ca</strong>rotidieni.În stadii avansate, limfonoduliiformează a<strong>de</strong>vărate mase tumoralemetastatice, <strong>ca</strong>re se fixează şi în final seulcerează.Alte tumori maligne ale planşeului oral suntcele <strong>ca</strong>re îşi au originea în glan<strong>de</strong>le salivaremici şi/sau mari ale planşeului oral, precumşi cele <strong>ca</strong>re se <strong>de</strong>zvoltă în legatură cuelementele anatomice constitutive aleacestuia: <strong>ca</strong>rcinomul a<strong>de</strong>noid chistic(cilindromul), a<strong>de</strong>no<strong>ca</strong>rcinomul [7,10].TUMORILE MALIGNE ALEMUCOASEI JUGALECarcinomul mucoasei jugale. Debutează îngeneral pe linia ocluzală, <strong>de</strong> la comisuralabială la cea intermaxilară, subliniind prinaceasta şi impli<strong>ca</strong>ţia factorului traumaticodontogen în etiologia sa.Tumora primară poate ocupa orice zonă.Frecvenţa cea mai mare este pe liniaocluzală. Punctul <strong>de</strong> ple<strong>ca</strong>re al tumorii este<strong>de</strong> obicei din epiteliul mucoasei jugale, şimai rar din glan<strong>de</strong>le salivare accesoriidiseminate submucos.Tumora secundară apare prin exten<strong>si</strong>a, lanivelul mucoasei jugale, a <strong>ca</strong>ncerului <strong>de</strong>buză, gingie, comisură intermaxilară,tegumentele feţei sau oasele maxilare.Anatomopatologic, marea majoritate a<strong>ca</strong>zurilor sunt <strong>ca</strong>rcinoame spinocelularemo<strong>de</strong>rat sau bine diferenţiate.Forma <strong>de</strong> manifestare cea mai frecventăeste cea ulcerativă, confundându-se cu oleziune banală. Poate să apară şi sub formăvegetantă verucoasă, fiind legată <strong>de</strong> fondulleucoplazic. Forma papilomatoasă nu esteexclusă, prezentându-se <strong>ca</strong> un papilom cu obază largă <strong>de</strong> implantare. Forma nodularăîşi are punctul <strong>de</strong> ple<strong>ca</strong>re <strong>de</strong> la aciniiglandulari submucoşi şi se prezintă <strong>ca</strong> niştenoduli interstiţiali mobili la început.A<strong>de</strong>nopatia apare precoce în <strong>ca</strong>ncerulmucoasei jugale, fiind recunoscut prin<strong>ca</strong>racterul său extrem <strong>de</strong> limfofil. Lainternare, o mare parte a bolnavilor prezintă<strong>de</strong>ja limfonoduli submandibulari, câteodatăsubmentali sau parotidieni inferiori. Lanţullimfatic cervi<strong>ca</strong>l profund este interesataproape cu regularitate [11-13].
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health57TUMORI MALIGNE ALECOMISURII INTERMAXILARE(trigonul retromolar)Carcinomul comisurii intermaxilare. Îşiare originea în epiteliul <strong>de</strong> înveliş al acestuiteritoriu sau în glan<strong>de</strong>le salivare micisubepiteliale din spaţiul retro-molar.Tumora primară îşi are sediul oriun<strong>de</strong> pesuprafaţa comisurii intermaxilare, dar<strong>de</strong>butul pare a fi corelat cu factorul iritativ.Dacă acesta din urmă este reprezentat <strong>de</strong>tutun şi alcool, leziunea malignă poate fiobservată la o distanţă aproximativ egalăîntre cele două maxilare, dar mai aproape <strong>de</strong>faringe. Dacă leziunea este legată <strong>de</strong> iritaţieprovo<strong>ca</strong>tă şi întreţinută <strong>de</strong> un molar <strong>de</strong>minte superior sau inferior, ea este la <strong>de</strong>butmai aproape <strong>de</strong> molarul în <strong>ca</strong>uză. Dacăleziunea îşi are punctul <strong>de</strong> ple<strong>ca</strong>re dinglan<strong>de</strong>le salivare minore submucoase, poateapare oriun<strong>de</strong> în aria trigonului retromolar[11].Anatomopatologic, în majoritatea <strong>ca</strong>zuriloreste vorba <strong>de</strong>spre un <strong>ca</strong>rcinom spinocelular,<strong>ca</strong>rcinom muco-epi<strong>de</strong>rmoid sau <strong>ca</strong>rcinom cucelule acinoase.Tumora se prezintă în general cu formefisurate, indiferent că sunt sau nu însoţite <strong>de</strong>diskeratoze. Fisurile vor evolua în scurtăvreme spre ulceraţii. Formele nodulare ceprovin din glan<strong>de</strong>le salivare accesorii şi dinţesuturile conjunctive ale acestei regiunisunt mai <strong>si</strong>lenţioase. În majoritatea<strong>ca</strong>zurilor, apar formele ulcerative, exofitice.Limfonodulii submandibulari şi în specialcei retrodigastrici sunt afectaţi precoce [13].TUMORILE MALIGNE ALEGINGIEICancerul gingival poate să apară <strong>ca</strong> tumorăprimară sau secundară. În acest din urmă<strong>ca</strong>z, apare prin exten<strong>si</strong>a unui <strong>ca</strong>ncer jugal, aunui <strong>ca</strong>ncer <strong>de</strong> planşeu oral, <strong>de</strong> la palat sau<strong>de</strong> la tumorile endoosoase aflate în faza <strong>de</strong>exteriorizare. Poate să apară, foarte rar, subforma unui <strong>ca</strong>rcinom gingival metastatic.Lo<strong>ca</strong>lizarea <strong>ca</strong>rcinomului poate fi oriun<strong>de</strong> înaria cuprinsă <strong>de</strong> mucoasa gingivalăsuperioară sau inferioară. Frecvenţa cea maimare este în legătură cu papilele gingivale.Anatomopatologic, se prezintă <strong>ca</strong> şi<strong>ca</strong>rcinom spinocelular, mai mult sau maipuţin bine diferenţiat, dar sunt întâlnite şia<strong>de</strong>no<strong>ca</strong>rcinoamele cu punct <strong>de</strong> ple<strong>ca</strong>re <strong>de</strong> laglan<strong>de</strong>le salivare mici din gro<strong>si</strong>mea gingiei.Forma ulcerativă se întâlneşte mai <strong>de</strong>s lanivelul gingiei superioare, afectând 60-80%sexul masculin după vârsta <strong>de</strong> 40 <strong>de</strong> ani.Sediul este <strong>de</strong> obicei pe versantul vestibularal crestei alveolare, sub forma unei ulceraţiicu contur neregulat şi cu aspect ulcerodistructivsau ulcero-vegetant.Forma nodulară sau proliferativă este mai<strong>de</strong>s întâlnită. Se manifestă <strong>ca</strong> un nodul micsau <strong>ca</strong> o masă proeminentă mamelonată,<strong>ca</strong>re creşte în dimen<strong>si</strong>uni şi pătrun<strong>de</strong> înstructura osoasă pe <strong>ca</strong>re o lizează. Poateapare şi <strong>ca</strong> un papilom gingival legat <strong>de</strong> opapilă inter<strong>de</strong>ntară, ce sângerează laatingere. Dacă la început tumora a avut obază mai mică <strong>de</strong> implantare, treptat ea semăreşte şi <strong>de</strong>vine infiltrativă, fixată la os.Con<strong>si</strong>stenţa tumorii este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> fermă. În<strong>de</strong>zvoltare ea ridică gingia <strong>de</strong> la baza sa, iarsuprafaţa burjonată se necrozează şi seacoperă cu un <strong>de</strong>pozit cenuşiu. Aceastăformă este foarte limfofilă, afectareaganglionară putând apare chiar <strong>de</strong> la <strong>de</strong>but.În faza ulcerativ-distructivă, liza osoasă iaun aspect crateriform, fiind în acelaşi timpacoperită cu un ţesut granulativ, dar rămâne<strong>ca</strong> os <strong>de</strong>nudat, acoperit doar <strong>de</strong> o peliculă <strong>de</strong>serozitate provenită din <strong>de</strong>tritusurile tisulare.În forma ulcero-vegetantă, tumora ia unaspect exofitic cu suprafaţă neregulată,burjonată şi cu aspect conopidiform.Burjonii sângerează la cea mai micăatingere.
58<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthA<strong>de</strong>nopatia este foarte diversă <strong>ca</strong> sediu [14-16].TUMORILE MALIGNE ALEPALATULUI DURCarcinoamele palatului durTumora primară îşi are originea în epiteliul<strong>de</strong> acoperire al palatului şi poate fi corelatăcu unele diskeratoze <strong>ca</strong> eritroplazia,leucoplazia, lichenul plan etc. Poate să apară<strong>de</strong> la epiteliul glan<strong>de</strong>lor salivare mici sauductelor acestora răspândite la nivelulpalatului, mai abun<strong>de</strong>nt în zona posterioarăşi la joncţiunea palatului dur cu procesulalveolar sau cu vălul palatin.Tumora secundară apare <strong>ca</strong> urmare aexten<strong>si</strong>ei <strong>ca</strong>ncerului vălului palatin, a<strong>ca</strong>ncerului gingiei sau a <strong>ca</strong>ncerului <strong>si</strong>nusuluimaxilar.Tumora metastatică este foarte rar întâlnită<strong>ca</strong> metastază a unei tumori renale, iar uneori<strong>ca</strong> metastază a unei tumori intestinale saupulmonare.Metastazele ganglionare ale <strong>ca</strong>rcinoamelorpalatului dur aflate în stadii precoce suntreduse în general [17].TUMORILE MALIGNE ALEVĂLULUI PALATINCarcinoamele vălului palatin. Înansamblul patologiei tumorale a <strong>ca</strong>pului şigâtului, <strong>ca</strong>rcinomul vălului este rar.Tumora primară se poate prezenta sub formă<strong>de</strong> <strong>ca</strong>rcinom epi<strong>de</strong>rmoid spinocelular şi<strong>ca</strong>rcinom glandular.Tumora secundară apare <strong>ca</strong> urmare aexten<strong>si</strong>ei <strong>ca</strong>ncerelor din vecinătate: <strong>de</strong> lanivelul palatului dur, <strong>de</strong> la <strong>ca</strong>ncerulamigdalian, <strong>de</strong> la <strong>ca</strong>ncerul pilieriloramigdalieni, <strong>de</strong> la nivelul comisuriiintermaxilare sau a faringelui.Tumora metastatică, excepţională, îşi areoriginea în tumori renale, intestinale saupulmonare.Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re anatomopatologic suntmai bine diferenţiate <strong>de</strong>cât alte <strong>ca</strong>ncere aleorofaringelui, predominând <strong>si</strong>mţitor<strong>ca</strong>rcinoamele pavimentoase spinocelularebine diferenţiate.În stadiul precoce al bolii se pot constataleziuni <strong>de</strong> tip eritroplazic, cu margini slab<strong>de</strong>limitate, <strong>si</strong>tuate pe mucoasa velară sau astâlpilor amigdalieni. Leziunile leucoplazicese intrică cu zone <strong>de</strong> mucoasă normală. Întrunstadiu ceva mai avansat al perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong><strong>de</strong>but, se adaugă zone <strong>de</strong>zepitelizate sauulcerate. Se mai pot remar<strong>ca</strong> mugurineoplazici pe faţa anterioară a văluluipalatin sau chiar în apropierea pilieruluianterior amigdalian. Marginile luetei şi alevălului palatin pot prezenta ulceraţiigranulate, <strong>ca</strong>re se extind şi la marginilestâlpilor amigdalieni.În faza <strong>de</strong> stare, epiteliomul palatului moalepoate lua formă ulcerativ distructivă,po<strong>si</strong>bil până la perforarea vălului; formăvegetantă, pe faţa orală a palatului moale, <strong>ca</strong>o tumoră cu baza <strong>de</strong> implantare largă uşorinfiltrată, neulcerată sau ulcerată.A<strong>de</strong>nomul pleiomorf al vălului palatin.Se prezintă <strong>ca</strong> o formaţiune tumorală <strong>de</strong>formă sferică sau ovalară, cu dimen<strong>si</strong>univariabile, <strong>de</strong> la cea a unei măsline sau alune,la cea a unei prune mari sau porto<strong>ca</strong>le.Suprafaţa tumorii este netedă, iar mucoasasuprajacentă pare uşor mobilă pe tumoră.Con<strong>si</strong>stenţa tumorii este crescută până înfazele avansate, când încep să apară lasuprafaţa tumorii zone <strong>de</strong> con<strong>si</strong>stenţăpăstoasă. Apar ulceraţii, prin <strong>ca</strong>re seetalează granulaţia tumorală [18-22].
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health59TUMORILE MALIGNE ALEBUZELORCancerul buzelor reprezintă în sfera orală şicervico-facială lo<strong>ca</strong>lizarea cea maifrecventă, înregistrându-se un procent <strong>de</strong> 9-25%, cu predilecţie pentru buza inferioară.Lo<strong>ca</strong>lizarea preferenţială la buza inferioarăeste justifi<strong>ca</strong>tă <strong>de</strong> <strong>si</strong>tuaţia sa anatomică,<strong>si</strong>tuaţie <strong>ca</strong>re o expune acţiunii frecvente şiprelungite a diferiţilor factori <strong>de</strong> risc.Micro<strong>ca</strong>ncerul. Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>restructural, cuprin<strong>de</strong> <strong>ca</strong>pilare multipli<strong>ca</strong>te, înjurul cărora apare o reacţieimunomorfologică malignă variată, <strong>ca</strong>repoate cuprin<strong>de</strong> la rândul ei: celulemodifi<strong>ca</strong>te din <strong>si</strong>stemul reticulohistiocitar(histiocite transformate în macrofage),leziuni extraclulare (fragmente din reţeaua<strong>de</strong> reticulină), celule imunocompetente(limfocite, granulocite, monocite,plasmocite, mastocite), celule şi fibreconjunctive lo<strong>ca</strong>le modifi<strong>ca</strong>te, agregateclonale maligne, rezultate din agregareacelulelor izolate, colonizate în reacţiastromală, leziuni nespecifice diferite, cumsunt leziunile vasculare (necroze).Micro<strong>ca</strong>ncerul reprezintă fie forma <strong>de</strong>vin<strong>de</strong><strong>ca</strong>re spontană în 50% din <strong>ca</strong>zuri, fiecea <strong>de</strong> instalare irever<strong>si</strong>bilă a neoplaziei.Tumora macroscopică rezultă prinadăugarea la leziunea iniţială <strong>de</strong>micro<strong>ca</strong>ncer a altor leziuni, <strong>ca</strong>re se unesc cucele <strong>de</strong> <strong>de</strong>but şi, prin adăugiri repetate laperiferie, se constituie tumora macroscopică.Lipsa reacţiei conjunctive spontane<strong>de</strong>termină înlocuirea ţesuturilor distruse alegaz<strong>de</strong>i cu celule maligne, arătând o<strong>de</strong>ficienţă <strong>de</strong> apărare lo<strong>ca</strong>lă. Din punct <strong>de</strong>ve<strong>de</strong>re histologic, forma cea mai frecventăeste <strong>ca</strong>rcinomul spinocelular nediferenţiat,bazocelular, anaplazic etc.Debutul are loc, în majoritatea <strong>ca</strong>zurilor, pefondul unor leziuni cu potenţial <strong>de</strong>malignizare. Din punctul <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al<strong>de</strong>butului, se poate vorbi <strong>de</strong> două forme:superficială şi interstiţială (nodulară).Forma superficială apare la început <strong>ca</strong> ozonă albicioasă, îngroşată, fie cu un aspctreliefat verucos, fie al unei raga<strong>de</strong> ulcerate,<strong>ca</strong>re se acoperă cu o crustă hemoragică.Forma nodulară <strong>de</strong>butează în gro<strong>si</strong>meprintr-o zonă indurată, nedureroasă, fărătendinţă <strong>de</strong> retrocedare. Singurul element<strong>ca</strong>re ar putea orienta diagnosticul către<strong>ca</strong>ncer este doar lo<strong>ca</strong>lizarea preferenţialăparamediană.În perioada <strong>de</strong> stare, <strong>ca</strong>rcinomul <strong>de</strong> buză sepoate prezenta sub mai multe forme clinice.Forma ulcerată apare, la început, <strong>ca</strong> un<strong>de</strong>fect crateriform, cu marginileproeminente, <strong>ca</strong>re tin<strong>de</strong> să inva<strong>de</strong>ze buza însuprafaţă şi profunzime. Distrucţiaţesuturilor este neregulată, fundul ulceraţieieste murdar, acoperit <strong>de</strong> burjoni <strong>ca</strong>resângerează uşor. Palparea pune în evi<strong>de</strong>nţă obază indurată. Uneori, ulceraţiile suntacoperite <strong>de</strong> cruste groase, <strong>ca</strong>re, după<strong>de</strong>sprin<strong>de</strong>re, lasă <strong>de</strong>scoperită o suprafaţăsângerândă.Forma tenebrantă se observă la bolnavii învârstă, prezentându-se <strong>ca</strong> o ulceraţie întinsă<strong>ca</strong>re <strong>de</strong>scoperă dinţii şi o mare parte dingingie. Prin evoluţia sa, se aseamănă cu<strong>ca</strong>ncerul tenebrant al feţei, a cărui progre<strong>si</strong>eserpiginoasă se face printr-o serie <strong>de</strong>explozii lezionale la marginea ulceraţiei.Forma vegetantă exofitică poate să apară laînceput <strong>ca</strong> o verucă fisurată, alteori <strong>ca</strong> oexcrescenţă cu evoluţie conopidiformă.Masa tumorală este alcătuită din mugurivegetanţi <strong>de</strong> culoare roz-roşietică, acoperiţila rândul lor <strong>de</strong> o secreţie murdară şi fetidă.Mugurii sunt separaţi între ei <strong>de</strong> şanţurianfractuoase, prin <strong>ca</strong>re se scurge a<strong>de</strong>sea unlichid sanguinolent sau purulent ceantrenează sfacele tisulare necrozate. Întimp, aceşti muguri se necrozează şi <strong>ca</strong>d,mai ales pe partea orală a tumorii, un<strong>de</strong>,datorită contactului permanent cu saliva,tumora ia un aspect slăninos.
60<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthForma infiltrativă endofitică, extrem <strong>de</strong>rară, se manifestă <strong>ca</strong> o tumoră cu bază largă<strong>de</strong> implantare şi cu suprafaţa rugoasă,indurată.Odată <strong>de</strong>păşită etapa lo<strong>ca</strong>lă <strong>de</strong> invazie, poateapare a<strong>de</strong>nopatia regională secundară şimetastazele la distanţă (în plămân, fi<strong>ca</strong>t,creier, glanda suprarenală)[8,9,23].MELANOMUL MALIGN ALMUCOASEI ORALEMelanomul malign este una dintre cele maiagre<strong>si</strong>ve forme <strong>de</strong> tumoră a <strong>ca</strong>vităţii orale,cu un prognostic extrem <strong>de</strong> nefavorabil.Apare mai frecvent la bărbaţi, <strong>de</strong> regulădupă vârsta <strong>de</strong> 40 <strong>de</strong> ani, având <strong>ca</strong> lo<strong>ca</strong>lizarecu predilecţie, în ordine: bolta palatină,gingia superioară, limba, buza, obrazul,planşeul oral, gingia inferioară.Melanomul primar mucos se prezintămacroscopic sub 3 variante: melanomul cuexten<strong>si</strong>e superficială radială, melanomulnodular cu exten<strong>si</strong>e în profunzime(verti<strong>ca</strong>lă), melanomul <strong>de</strong>zvoltat pemelanoză preexistentă sau lentigo.La <strong>de</strong>but, bolnavul poate observa omodifi<strong>ca</strong>re <strong>de</strong> volum, <strong>de</strong> culoare sau <strong>de</strong>aspectul unei melanoze <strong>de</strong>ja cunoscute, saupoate observa apariţia unei zone pigmentatepe mucoasa orală. Con<strong>si</strong>stenţa estenemodifi<strong>ca</strong>tă, atât la periferie cât şi încentrul leziunii. Ulterior, pe suprafaţa zoneimelanice apare o ulceraţie <strong>ca</strong>re sângereazăuşor, fără să doară.În formele evoluate, melanoamele mucoaseiorale se prezintă <strong>ca</strong> mase tumoralepigmentate, uneori friabile, alteori dure <strong>ca</strong>reproduc sângerări. Evoluţia este mult mairapidă <strong>de</strong>cât cea a melanomului cutanat.A<strong>de</strong>nopatia apare foarte precoce,limfonodulii fiind mobili şi nedureroşi.Metastazele la distanţă se lo<strong>ca</strong>lizează <strong>de</strong>obicei în plămâni, creier, fi<strong>ca</strong>t şi oase. Faţă<strong>de</strong> melanomul cutanat, prezintă unelediferenţe anatomopatologice, cum suntfrecvenţa mai mare <strong>de</strong> mitoze, vasesanguine invadante şi invazie limfatică[24,25].BIBLIOGRAFIE1. DeVita V.T., 2001, Cancer, Principlesand practice of oncology, 6thEdition, Lippincott RavenPublishers Phila<strong>de</strong>lphia2. Anghel M., 2004, Diagnosticul oral,Editura Orizonturi Univer<strong>si</strong>tareTimişoara3. Booth P., Brown A., 2001, Cancerul <strong>de</strong><strong>ca</strong>vitate bu<strong>ca</strong>lă şi maxilar,Wolfe Medi<strong>ca</strong>l Publi<strong>ca</strong>tions4. Davenport J.K., Basker R.M., Heath J.R.,et al., 2000, Surveying, Br.Dental J., vol. 189, 10:532-5415. Ashley D., Evans histologi<strong>ca</strong>lappearances of tumours, 4thEdition, Churchill LivingstonePublishers6.Podariu A., Juman<strong>ca</strong> D., Găluş<strong>ca</strong>n A.,Oancea R., 2003, Tratat <strong>de</strong>prevenţie oro-<strong>de</strong>ntară, EdituraWaldpress Timişoara7. Saranath D., 2000, Contemporary issue<strong>si</strong>n oral <strong>ca</strong>ncer, Oxford Univer<strong>si</strong>tyPress8. Ţovaru Ş., 2001, Patologie orală, EdituraMedi<strong>ca</strong>lă Bucureşti9. Popa E., Urtilă E., 1979, Cancerulbuzelor, Editura FaclaTimişoara10. Păcurar V., 1997, Elemente practice <strong>de</strong>oncologie, Editura Univer<strong>si</strong>tăţiiOra<strong>de</strong>a11. Moraru I., 1980, Anatomie patologică,Editura Medi<strong>ca</strong>lă Bucureşti12. Gavriliţă L., 1991, Morfopatologiegenerală şi specială, Lito UMFIaşi
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health6113. Brown A., 1999, Management of oral<strong>ca</strong>ncer, Churchill LivingstonePublishers14. Haskell C., 1997, Cancer treatment, 3thSaun<strong>de</strong>rs Publishers15. Bucur A., 1998, Cancerul <strong>de</strong> limbă,Editura Naţional Bucureşti16. Ifrim M., 1983, Atlas <strong>de</strong> anatomieumană, vol. I, II, III, EdituraŞtiinţifică şi EnciclopedicăBucureşti17. Ifrim M., 1985, Compendiu <strong>de</strong>anatomie, Editura Ştiinţificăşi Enciclopedică Bucureşti18. Robinson H.R., 1983, Color atlas of oralpathology, 4thEdition, J.B.Lippincott Company19. Lee K.W., 1985, A color atlas of oralpathology, Wolfe Medi<strong>ca</strong>lPubli<strong>ca</strong>tions20. Marsland E., Browne R., 1975, Colouratlas of oral histopathology,H.M. Publishers21. Simu G., Roş<strong>ca</strong> E., Selegean S., TurcuM., 2000, Anatomie patologică,Vol. II, EdituraUniver<strong>si</strong>tăţii Ora<strong>de</strong>a22. Perez C., Brady L., 1997, Principles andpractice of radition oncology,Ch. 28 Oral <strong>ca</strong>vizy, LippincottRaven Publishers23. Sternberg S., 1992, Histology forpathologists, Raven Press NewYork24. Rosai J., 1996, Ackermans Surgi<strong>ca</strong>lPathology, 8th Edition Mosby25. Taşcă C., 1990, Curs <strong>de</strong> morfopatologie,Editura All Bucureşti
62<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthCONSUMUL ABUZIV DE ALCOOLASOCIAT ACCIDENTELOR ŞIAGRESIVITĂŢIIChevereşan A. 1 , Zep<strong>ca</strong> V. 2 , Friptuleac G. 21. Univer<strong>si</strong>tatea <strong>de</strong> Medicină şi Farmacie „Victor Babeş” Timişoara2. Centrul Naţional Ştiinţifico-Practic <strong>de</strong> Medicină Preventivă, ChişinăuREZUMATRolul alcoolului <strong>ca</strong> factor <strong>de</strong> risc în acci<strong>de</strong>nte este legat <strong>de</strong> alţi factori diferiţi, cusemnifi<strong>ca</strong>ţie variabilă în diferite culturi. Obiceiurile legate <strong>de</strong> alcool în societate, condiţiilesocio-<strong>de</strong>mografice, faptul că tinerii <strong>de</strong> sex masculin cu un grad redus <strong>de</strong> edu<strong>ca</strong>ţie predominăîn <strong>ca</strong>tegoria marilor consumatori, afectează corelaţia între acci<strong>de</strong>nte şi consumul <strong>de</strong> alcool.Relaţia între omuci<strong>de</strong>re, atac şi suicid pe <strong>de</strong> o parte, şi alcool pe <strong>de</strong> altă parte, esteevi<strong>de</strong>nţiată în multe studii. În privinţa omuci<strong>de</strong>rii şi atacului, s-au făcut studii atât pe victimecât şi pe agresori. Pe lângă alcool, mulţi cercetători au studiat drogurile, apartenenţa etnică,şomajul şi comportamentul sexual, gă<strong>si</strong>nd diferite tipuri <strong>de</strong> corelaţii între variabile. Oproblemă generală este aceea a formulării concluziilor cu privire la asocierea <strong>de</strong> <strong>ca</strong>uzalitate.Cuvinte cheie: alcool, acci<strong>de</strong>nte, agre<strong>si</strong>vitateABSTRACTThe alcohol has an important role as a risk factor in acci<strong>de</strong>nts and it is associatedwith other different factors with variable <strong>si</strong>gnifi<strong>ca</strong>tion in different cultures. The alcoholbehaviors in society, the socio-<strong>de</strong>mographic conditions, the fact that the masculine sex youthswith a low gra<strong>de</strong> of edu<strong>ca</strong>tion predominates in the big consumers <strong>ca</strong>tegory, it affects thecorrelation between acci<strong>de</strong>nts and the consume of alcohol. The relation between the mur<strong>de</strong>r,attack and suici<strong>de</strong> on one <strong>si</strong><strong>de</strong> and the alcohol on the other, it is proved by many studies.Regarding mur<strong>de</strong>r and attack there were ma<strong>de</strong> studies on victims and aggressors. Be<strong>si</strong><strong>de</strong>alcohol many researchers studied drugs, ethnic affiliation, unemployment and the sexualbehavior finding different types of correlations between variables. An general problem it iselaborating conclu<strong>si</strong>ons regarding <strong>ca</strong>usality association.Keywords: alcohol, acci<strong>de</strong>nts, aggres<strong>si</strong>venessCONSUMUL DE ALCOOL ŞIACCIDENTELE RUTIEREAlcoolul <strong>ca</strong> factor <strong>de</strong> riscRolul alcoolului <strong>ca</strong> factor <strong>de</strong> risc înacci<strong>de</strong>nte este legat <strong>de</strong> alţi factori diferiţi, cusemnifi<strong>ca</strong>ţie variabilă în diferite culturi.Obiceiurile legate <strong>de</strong> alcool în societate,condiţiile socio-<strong>de</strong>mografice, faptul cătinerii <strong>de</strong> sex masculin cu un grad redus <strong>de</strong>edu<strong>ca</strong>ţie predomină în <strong>ca</strong>tegoria marilorconsumatori, afectează corelaţia întreacci<strong>de</strong>nte şi consumul <strong>de</strong> alcool. Evaluărilegradului <strong>de</strong> intoxi<strong>ca</strong>ţie alcoolică se bazează
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health63pe consumul auto-raportat, pe testulrespirator sau pe concentraţia <strong>de</strong> alcool însânge. Studiile bazate pe consumul autoraportatoferă o imagine relativ fi<strong>de</strong>lă aobiceiurilor legate <strong>de</strong> alcool ale persoaneilezate, <strong>ca</strong> şi asupra consumului <strong>de</strong> alcoolînainte <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nt. În <strong>ca</strong>zul testelorrespiratorii, populaţia <strong>de</strong> pacienţi este a<strong>de</strong>seaselectată şi rata <strong>de</strong> retragere este ridi<strong>ca</strong>tă(refuz <strong>de</strong> a fi intervievat, <strong>de</strong> a i se efectua untest respirator). Dificultăţile apar şi laevaluare, chiar dacă alcoolemia estemăsurată, parţial datorită selecţiei populaţieitestate, parţial datorită faptului că testelesunt efectuate la câteva ore după acci<strong>de</strong>nt.Acci<strong>de</strong>ntele fatale, în <strong>ca</strong>re alcoolemia poatefi <strong>de</strong> regulă măsurată, crează o mai bunăo<strong>ca</strong>zie <strong>de</strong> a controla selecţia populaţiei şiretragerile [1].Factori <strong>ca</strong>re influenţează relaţia consum<strong>de</strong> alcool - acci<strong>de</strong>nte rutiereObiceiuri legate <strong>de</strong> consumul <strong>de</strong> alcool.Cele mai ridi<strong>ca</strong>te cifre pentru consumulautoraportat <strong>de</strong> alcool în <strong>ca</strong>zul acci<strong>de</strong>ntelorse găsesc în Spania şi Italia, un<strong>de</strong> consumulzilnic <strong>de</strong> alcool este obişnuit. În vreme ceconsumul <strong>de</strong> alcool în Spania se<strong>ca</strong>racterizează prin consum frecvent <strong>de</strong><strong>ca</strong>ntităţi mici, tiparul cel mai obişnuit înSUA este consumul mai puţin frecvent, dar<strong>de</strong> <strong>ca</strong>ntităţi mai mari. Într-un studiucomparativ asupra datelor din <strong>de</strong>partamente<strong>de</strong> urgenţă din Spania şi SUA, diferiteletipare <strong>de</strong> consum s-au reflectat în statisticile<strong>de</strong>spre acci<strong>de</strong>nte. În SUA, consumul <strong>de</strong>alcool a fost mai obişnuit la pacienţii răniţidin <strong>de</strong>partamentele <strong>de</strong> urgenţe, <strong>de</strong>cât înrândul celor <strong>ca</strong>re nu au fost răniţi, în vremece în Spania nu s-a gă<strong>si</strong>t nicio corelaţie [2].Într-un studiu comparativ în două state NordAmeri<strong>ca</strong>ne, dintre <strong>ca</strong>re unul a fost<strong>ca</strong>racterizat prin consum scăzut <strong>de</strong> alcool şicelălalt prin consum ridi<strong>ca</strong>t, 40% dintreacci<strong>de</strong>ntele fatale au fost legate <strong>de</strong> alcool înprimul şi 57% în cel <strong>de</strong>-al doilea [3].Vârsta şi sexul. În rândul persoanelor <strong>de</strong>peste 65 <strong>de</strong> ani <strong>ca</strong>re au solicitat îngrijiri în<strong>de</strong>partamentele <strong>de</strong> urgenţă din <strong>ca</strong>uzaacci<strong>de</strong>ntelor, doar 7% au fost sub influenţaalcoolului. Această proporţie relativ scăzutăse poate expli<strong>ca</strong> prin aceea că, în general,femeile mai în vârstă au acci<strong>de</strong>nte frecvente,în vreme ce bărbaţii mai în vârstă predominăîntre marii consumatori <strong>de</strong> alcool [4].Bărbaţii sunt suprareprezentaţi în <strong>ca</strong>tegoriaşoferilor cu intoxi<strong>ca</strong>ţie alcoolică răniţi înacci<strong>de</strong>nte: 76,6% dintre toţi şoferii răniţi şi83,6% dintre cei intoxi<strong>ca</strong>ţi cu alcool.Intoxi<strong>ca</strong>ţia alcoolică creşte riscul <strong>de</strong>acci<strong>de</strong>nte pentru toţi şoferii, şi acest risc estecrescut pentru şoferii tineri chiar cu oconcentraţie mai redusă <strong>de</strong> alcool.Combinaţia <strong>de</strong> <strong>de</strong>but precoce <strong>de</strong> consum <strong>de</strong>alcool şi <strong>de</strong>but în privinţa <strong>de</strong>ţineriipermisului <strong>de</strong> conducere, îi transformă petinerii şoferi într-un grup cu risc crescut.Grupa <strong>de</strong> vârstă 16-24 <strong>de</strong> ani estesuprareprezentată în toate tipurile <strong>de</strong>acci<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> trafic legate <strong>de</strong> alcool şi esteresponsabilă pentru un număr <strong>de</strong> cinci orimai mare <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nte fatale pe număr <strong>de</strong><strong>de</strong>ţinători <strong>de</strong> permis <strong>de</strong> conducere, încomparaţie cu şoferii în grupa <strong>de</strong> vârstă 35-65 <strong>de</strong> ani [5]. În 1976 în Anglia, 46% dintreşoferii <strong>de</strong>cedaţi din grupa <strong>de</strong> vârstă 20-40 <strong>de</strong>ani şofaseră sub influenţa alcoolului [6].Într-un studiu efectuat pe tineri cu vârsteîntre 18 şi 20 <strong>de</strong> ani, a<strong>si</strong>staţi într-un centru<strong>de</strong> traumatologie din SUA, 41% au testatpozitiv pentru alcool; dintre aceştia, 38%fuseseră răniţi într-un acci<strong>de</strong>nt nelegat <strong>de</strong>violenţă. Într-un alt studiu , 28% dintrerăniţi au testat pozitiv pentru alcool saunarcotice. Jumătate dintre cei intoxi<strong>ca</strong>ţi cualcool aveau antece<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> alcoolism [7,8].Condiţiile socio-<strong>de</strong>mografice. Factoriisociali, cum ar fi motivaţia scăzută pentrumuncă şi nivelurile reduse <strong>de</strong> experienţă <strong>de</strong>muncă acţionează combinat cu consumul <strong>de</strong>alcool, <strong>ca</strong> factori <strong>de</strong> risc pentru acci<strong>de</strong>ntele<strong>de</strong> muncă. În <strong>de</strong>partamentele <strong>de</strong> urgenţă,majoritatea pacienţilor au fost <strong>de</strong> sexmasculin, 89%, şi două treimi au fost sub 25<strong>de</strong> ani, iar 34% dintre răniţi au testat pozitivpentru alcool [9]. Legislaţia referitoare laalcool poate influenţa imaginea riscului.
64<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthCând limita legal admisă pentru conducereasub influenţa alcoolului a fost redusă înSuedia la mijlocul anilor 1990, <strong>de</strong> la 0,5 la0,2%, s-a produs o reducere <strong>si</strong>multană cu8% a acci<strong>de</strong>ntelor fatale legate <strong>de</strong> alcool în<strong>de</strong>curs <strong>de</strong> 3 ani [10].Acci<strong>de</strong>ntele rutiere. Epi<strong>de</strong>miologieAlcoolul este raportat <strong>ca</strong> fiind un factorcontributiv în 9 până la 20% dintre toateacci<strong>de</strong>ntele rutiere din SUA. Din 1981 pânăîn 1991, 45.000 persoane au fost ucise anualpe şosele; în peste jumătate dintre aceste<strong>ca</strong>zuri, cel puţin unul dintre cei impli<strong>ca</strong>ţi afost intoxi<strong>ca</strong>t cu alcool [11,12]. În Anglia,alcoolul este <strong>si</strong>ngurul motiv principal pentruacci<strong>de</strong>ntele rutiere şi este responsabil <strong>de</strong>2.500 răniri şi 1.500 <strong>de</strong>cese pe an [13].Şoferii. În 1980, şoferii intoxi<strong>ca</strong>ţi cu alcoolau <strong>ca</strong>uzat 1.200 acci<strong>de</strong>nte fatale în Anglia.Aceasta a corespuns la 20% dintre toatefatalităţile rutiere. Aproape o treime dintretoţi şoferii ucişi pe şosele au fost intoxi<strong>ca</strong>ţicu alcool şi, în timpul nopţii frecvenţa acrescut la două treimi [6]. În <strong>ca</strong>zulacci<strong>de</strong>ntelor <strong>si</strong>ngulare <strong>ca</strong>re s-au produsnoaptea în SUA, 94% dintre şoferi sunt subinfluenţa alcoolului. Într-un studiuprospectiv, dintr-un centru <strong>de</strong> traumatologienord ameri<strong>ca</strong>n, dintre cei răniţi în acci<strong>de</strong>nte<strong>de</strong> automobil, 31% au avut teste pozitive laalcoolul expirat şi dintre şoferi, 38,4% aufost pozitivi. Testele pozitive pentru alcoolau fost mai comune la tineri, şi bărbaţii aufost suprareprezentaţi, 76,5% din totalitateaşoferilor, iar 83,6% au testat pozitiv pentrualcool [5].Pietonii. Pietonii ucişi în acci<strong>de</strong>nte rutieresunt <strong>de</strong> cinci ori mai a<strong>de</strong>sea intoxi<strong>ca</strong>ţi cualcool <strong>de</strong>cât alţi pietoni, şi pietonii ucişinoaptea sunt, în 70% din <strong>ca</strong>zuri, subinfluenţa alcoolului. Patrusprezece la sutădintre pietonii ucişi în acci<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> traficfuseseră loviţi <strong>de</strong> un şofer intoxi<strong>ca</strong>t cualcool, şi 24% dintre cei ucişi fuseseră larândul lor intoxi<strong>ca</strong>ţi. Bărbaţii mai tineri şi <strong>de</strong>vârstă mijlocie intoxi<strong>ca</strong>ţi cu alcoolpredomină în rândul pietonilor ucişi înacci<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> trafic. Două treimi dintrepietonii răniţi în acci<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> tramvai au fost<strong>de</strong> sex masculin şi 36% dintre bărbaţii răniţiau fost intoxi<strong>ca</strong>ţi cu alcool. A existat ocorelaţie între severitatea rănirilor şiintoxi<strong>ca</strong>ţia alcoolică. Şaizeci la sută dintrecei ucişi fuseseră intoxi<strong>ca</strong>ţi [6]. Într-unstudiu asupra pietonilor răniţi în acci<strong>de</strong>nte<strong>de</strong> trafic în Anglia, 15% dintre pietonii răniţierau intoxi<strong>ca</strong>ţi cu alcool. A existat ocorelaţie clară între rănirile mai severe şiintoxi<strong>ca</strong>ţia cu alcool. Bărbaţii mai tineri aupredominat şi aproape jumătate au aparţinutgrupei <strong>de</strong> vârstă 20-29 <strong>de</strong> ani [14].Limitele studiilorStudiile asupra corelaţiei între influenţaalcoolului şi acci<strong>de</strong>nte sunt bazate pematerial din <strong>de</strong>partamentele <strong>de</strong> urgenţă saupostmortem, şi nu reprezintă populaţiagenerală. Consumul <strong>de</strong> alcool este mai mareîn rândul pacienţilor din <strong>de</strong>partamentele <strong>de</strong>urgenţă, atât răniţi cât şi nerăniţi. Pacienţiirăniţi internaţi în centre <strong>de</strong> traumatologiea<strong>de</strong>sea includ grupuri cu răniri mai severe.Într-un studiu pe 14.995 subiecţi <strong>de</strong> sexmasculin <strong>ca</strong>re au apelat la un <strong>de</strong>partament<strong>de</strong> urgenţă din Finlanda, 19,7% au fostintoxi<strong>ca</strong>ţi cu alcool [15]. Datele cumulativedintr-un număr <strong>de</strong> centre <strong>de</strong> traumatologiedin SUA au arătat că 42,6% dintre toţipacienţii <strong>de</strong> traumatologie au testat pozitivpentru alcool la internare [11].Consumul <strong>de</strong> alcool autoraportat cumaximum 6 ore înainte <strong>de</strong> accci<strong>de</strong>nt a fostmai comun la pacienţii răniţi din <strong>ca</strong>drul<strong>de</strong>partamentului <strong>de</strong> urgenţe <strong>de</strong>cât la ceinerăniţi. La fel s-a întâmplat la 8-39% dintrepacienţii dintr-un număr mare <strong>de</strong> studii.Mulţi dintre cei răniţi au vizitat<strong>de</strong>partamentul <strong>de</strong> urgenţă doar la câteva ore<strong>de</strong> la acci<strong>de</strong>nt, astfel reducându-se proporţiacelor aflaţi încă sub influenţa alcoolului.Există un consum mai mare <strong>de</strong> alcool atât lapacienţii răniţi cât şi la cei nerăniţi, încomparaţie cu restul populaţiei. Cei răniţiprezintă , la rândul lor, un consum mai mare
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health65<strong>de</strong> alcool <strong>de</strong>cât alţi pacienţi <strong>de</strong> la urgenţă, şisubiecţii <strong>de</strong> sex masculin sunt puternicsuprareprezentaţi în grupul cu intoxi<strong>ca</strong>ţiealcoolică. Cei intoxi<strong>ca</strong>ţi cu alcool au leziunimai severe (mai ales leziuni craniene) şinece<strong>si</strong>tă îngrijiri mai în<strong>de</strong>lungate în spital[16].În studii din <strong>de</strong>partamentele <strong>de</strong> urgenţă dinAnglia, un test pozitiv la alcool a fost <strong>de</strong> 2până la 4 ori mai obişnuit la cei răniţi <strong>de</strong>câtla pacienţii nerăniţi. Printre cei răniţi <strong>ca</strong>re ausolicitat îngrijiri în cursul nopţii, 80% aufost intoxi<strong>ca</strong>ţi cu alcool [17].CONSUMUL DE ALCOOL ŞICOMPORTAMENTUL AGRESIVAlcoolul <strong>ca</strong> factor <strong>de</strong> riscRelaţia între omuci<strong>de</strong>re, atac şi suicid pe <strong>de</strong>o parte, şi alcool pe <strong>de</strong> altă parte, esteevi<strong>de</strong>nţiată în multe studii. În privinţaomuci<strong>de</strong>rii şi atacului, s-au făcut studii atâtpe victime cât şi pe agresori. Pe lângăalcool, mulţi cercetători au studiat drogurile,apartenenţa etnică, şomajul, şicomportamentul sexual, gă<strong>si</strong>nd diferitetipuri <strong>de</strong> corelaţii între variabile. Oproblemă generală este aceea a formulăriiconcluziilor cu privire la asocierea <strong>de</strong><strong>ca</strong>uzalitate. O metodă comună este <strong>de</strong> autiliza analize statistice, cum ar fi regre<strong>si</strong>alogistică, pentru a i<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong> variabila sauvariabilele <strong>ca</strong>re au <strong>ca</strong>racter predictiv pentruun anumit efect. Un exemplu <strong>de</strong> astfel <strong>de</strong>sudiu se bazează pe toate <strong>ca</strong>zurile <strong>de</strong> <strong>de</strong>cesedin <strong>ca</strong>uze non-naturale la tineri <strong>de</strong> 18 ani şipeste (n = 526) în două zone din SUA (unacu un consum <strong>de</strong> alcool ridi<strong>ca</strong>t pe <strong>ca</strong>p <strong>de</strong>locuitor şi cealaltă cu un consum scăzut) peo perioadă <strong>de</strong> un an. Ca rezultat, vârsta(scăzută) şi apartenenţa etnică (rasa neagră)au avut <strong>ca</strong>racter predictiv pentru <strong>ca</strong>zurile <strong>de</strong>omuci<strong>de</strong>re, în vreme ce apartenenţa etnică(non-rasă neagră), testul negativ pentrualcool şi un test potitiv pentru droguri auavut <strong>ca</strong>racter predictiv pentru suicid. Într-ocomparaţie a celor două regiuni <strong>de</strong>scriseanterior, s-a observat că, în zona cu unconsum mare <strong>de</strong> alcool pe <strong>ca</strong>p <strong>de</strong> locuitor,<strong>de</strong>cesele au avut drept <strong>ca</strong>uză omorul <strong>de</strong> douăori mai <strong>de</strong>s (32% versus 17%). Totuşi,proporţia celor cu alcoolemie pozitivă a fostaceeaşi la victimele omuci<strong>de</strong>rilor în ambeleregiuni (51% versus 46%) [3].Proporţia victimelor violenţei intoxi<strong>ca</strong>te cualcool variază în diferite studii. Într-oanchetă pe aproximativ 200 pacienţispitalizaţi datorită atacurilor, suicidului sau<strong>ca</strong>zurilor un<strong>de</strong> nu s-a stabilit factorulintenţional, s-a constatat că 26%, 38% şi,respectiv, 23% dintre victime (peste vârsta<strong>de</strong> 15 ani) au fost intoxi<strong>ca</strong>te cu alcool [18].Într-un studiu pe 2.124 pacienţi trataţipentru leziuni rezultate fie prin suicid fieprin acci<strong>de</strong>nt rutier, douăzecişicinci la sutădin întregul grup au fost intoxi<strong>ca</strong>ţi cu alcool.Bărbaţii au predominat în toate grupele <strong>de</strong>vârstă; cei mai vulnerabili au aparţinutintervalului <strong>de</strong> vârstă 20-29 <strong>de</strong> ani [19].Studiul relaţiei între consumul <strong>de</strong> alcool şi<strong>de</strong>cesul din <strong>ca</strong>uze non-naturale (385 <strong>ca</strong>zuri)într-o zonă din nordul Californiei a arătat căpersoanele <strong>ca</strong>re au raportat şase sau maimulte „raţii <strong>de</strong> băutură” pe zi, au prezentatun risc <strong>de</strong> şase ori mai mare <strong>de</strong> suicid şi <strong>de</strong>şapte ori mai mare <strong>de</strong> a fi asa<strong>si</strong>naţi. Femeileşi persoanele sub 50 <strong>de</strong> ani au fost la risccrescut [20]. O analiză făcută în Australia(1966-1988) a arătat că frecvenţa omuci<strong>de</strong>riis-a corelat pozitiv cu vânzările <strong>de</strong> alcool, învreme ce frecvenţa suicidului a prezentat ocorelaţie inversă [21].Consumul <strong>de</strong> alcool şi suicidulÎncepând cu cercetările făcute la sfârşitulanilor 1800, a existat o tradiţie în<strong>de</strong>lungată astudiilor sociologice şi epi<strong>de</strong>miologiceasupra comportamentului suicidar. Contrarconcepţiei lui Durkheim <strong>ca</strong>re con<strong>si</strong><strong>de</strong>răconsumul <strong>de</strong> alcool doar <strong>ca</strong> un factorindividual şi p<strong>si</strong>hopatologic în suicid, înprezent acesta este privit <strong>ca</strong> un fenomensociologic cu un impact profund asupravariaţiilor constatate în comportamentulsuicidar [22,23]. Astăzi, se acceptă i<strong>de</strong>ea că
66<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthatât consumul acut cât şi cel cronic <strong>de</strong> alcoolsunt asociate cu comportamentul suicidar[24], şi unii cercetători con<strong>si</strong><strong>de</strong>ră aceastadrept o relaţie <strong>ca</strong>uzală [25]. Cu toateacestea, me<strong>ca</strong>nismul <strong>ca</strong>uzal pentru aceastărelaţie rămâne neclar [26].Suicidul este <strong>de</strong>finit drept „<strong>de</strong>ces <strong>ca</strong> urmarea unui act efectuat asupra propriuluiorganism cu intenţia <strong>de</strong> <strong>si</strong>nuci<strong>de</strong>re” [27], învreme ce tentativa <strong>de</strong> suicid este <strong>de</strong>finitădrept „comportament cu final non-fatal,pentru <strong>ca</strong>re există dovezi, fie implicite, fieexplicite, că persoana a avut intenţia să se<strong>si</strong>nucidă” [28]. Aceste <strong>de</strong>finiţii sugerează căun comportament suicidar implică un actautoimpus, înfăptuit cu intenţia <strong>de</strong> a muri. Înstudiile <strong>de</strong> mortalitate, suicidul este <strong>de</strong>obicei <strong>de</strong>scris conform <strong>ca</strong>uzei <strong>de</strong> bază a<strong>de</strong>cesului din certifi<strong>ca</strong>tul <strong>de</strong> <strong>de</strong>ces. Diferiteţări, state şi regiuni pot prezenta o <strong>ca</strong>litatediferită a datelor din certifi<strong>ca</strong>tele <strong>de</strong> <strong>de</strong>ces şiîn privinţa procentajului <strong>de</strong> autop<strong>si</strong>iefectuate pentru <strong>de</strong>terminarea suiciduluidrept <strong>ca</strong>uză <strong>de</strong> bază a <strong>de</strong>cesului. Aceastaafectează ratele estimate <strong>de</strong> suicid. Definiţiaşi cuantifi<strong>ca</strong>rea tentativei <strong>de</strong> suicid este şi easupusă variaţiei. De exemplu, în studiiefectuate în instituţii p<strong>si</strong>hiatrice, <strong>ca</strong>zuriletind să fie <strong>de</strong>finite mai precis <strong>de</strong>cât înstudiile comunitare. Cercetarea suicidului lastu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> colegiu şi anchetelepopulaţionale generale se bazează frecventpe răspunsul da/nu la o <strong>si</strong>ngură întrebare[29].Definiţiile şi cuantifi<strong>ca</strong>rea consumului acut<strong>de</strong> alcool variază <strong>de</strong> la un studiu la altul. Deexemplu, estimările concentraţiei sanguine<strong>de</strong> alcool (BAC – blood alcoholconcentration) pe baza screening-uluitoxicologic al <strong>si</strong>nuci<strong>de</strong>rilor înfăptuite, sauscreening-ul sanguin, al aerului expirat, sauurina, la tentativele <strong>de</strong> suicid variază înfuncţie <strong>de</strong> timpul scurs întrecomportamentul suicidal şi estimarea BAC.Definiţiile intoxi<strong>ca</strong>ţiei variază în funcţie <strong>de</strong>nivelul legal într-o anumită jurisdicţie, cuautoraportarea individuală, <strong>ca</strong>ntitateaconsumată, masa corporală, şi cu toleranţa(<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa <strong>de</strong> alcool). Consumulautoraportat <strong>de</strong> alcool înainte <strong>de</strong> tentativa <strong>de</strong>suicid a fost luat în con<strong>si</strong><strong>de</strong>rare în studiiasupra asocierii dintre consumul acut <strong>de</strong>alcool şi tentativa <strong>de</strong> suicid, dar s-a constatato variaţie a „efectului <strong>de</strong> fereastră” <strong>de</strong> la unstudiu la altul, <strong>de</strong> la mai puţin <strong>de</strong> 3 ore, la 12ore sau mai mult [30]. Factorii <strong>de</strong> eroaretrebuie <strong>de</strong> asemenea luaţi în discuţie laexaminarea efectului consumului acut <strong>de</strong>alcool, cu sau fără intoxi<strong>ca</strong>ţie, asupracomportamentului suicidal. Aceşti factoriinclud efectul consumului uzual (sau<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa <strong>de</strong> alcool), folo<strong>si</strong>reaconcomitentă a altor substanţe, şicomorbidităţile p<strong>si</strong>hiatrice, cu sau fără<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> alcool.O stare <strong>de</strong> intoxi<strong>ca</strong>ţie poate <strong>de</strong>clanşa leziuniautoprovo<strong>ca</strong>te prin amplifi<strong>ca</strong>rea gândurilorşi sentimentelor <strong>de</strong>pre<strong>si</strong>ve, <strong>de</strong> lipsă <strong>de</strong>speranţă, înlăturând <strong>si</strong>multan barierele <strong>ca</strong>reinhibă autoagre<strong>si</strong>unea [23]. Me<strong>ca</strong>nismeindirecte, inclu<strong>si</strong>v consumul <strong>de</strong> alcool <strong>ca</strong>formă <strong>de</strong> automedi<strong>ca</strong>ţie pentru <strong>de</strong>pre<strong>si</strong>e sauconsumul <strong>de</strong> alcool <strong>ca</strong> marker al altorcomportamente cu risc crescut, au fost <strong>de</strong>asemenea luate în con<strong>si</strong><strong>de</strong>rare. Deşi suntem<strong>de</strong>parte <strong>de</strong> a înţelege relaţiile între consumulacut <strong>de</strong> alcool şi comportamentul suicidar,au fost propuse o serie <strong>de</strong> po<strong>si</strong>bileme<strong>ca</strong>nisme directe pentru această asociere.Interpretările sociologice includ consumulacut <strong>de</strong> alcool <strong>ca</strong>re duce la o <strong>de</strong>terioraresocială crescută sau alienare, şomaj, datoriişi izolare socială. Interpretările biologice aleasocierii includ afectarea funcţionalităţiifizice şi mentale sau interacţiunea cu altedroguri p<strong>si</strong>hotrope [31]. S-a propus, <strong>de</strong>asemenea, <strong>de</strong>zinhibiţia, în <strong>ca</strong>re alcoolulacţionează pentru a înlătura barierelep<strong>si</strong>hologice şi chiar fiziologice, ducând laautoagre<strong>si</strong>une [26]. Hufford a rezumat patrutrasee ale relaţiei propuse dintre consumulacut <strong>de</strong> alcool şi comportamentul suicidar<strong>ca</strong>re ar putea fi interactive: (1) tulburareap<strong>si</strong>hologică în creştere, incluzând lipsa <strong>de</strong>speranţă, <strong>si</strong>ngurătatea şi <strong>de</strong>pre<strong>si</strong>a; (2)amplifi<strong>ca</strong>rea sau facilitarea comportamentuluiagre<strong>si</strong>v, inclu<strong>si</strong>v a celui
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health67autoagre<strong>si</strong>v; (3) modifi<strong>ca</strong>rea aşteptărilorindividului şi facilitarea precipitării sau<strong>de</strong>clanşării i<strong>de</strong>aţiei suicidare cu trecerea laacţiune; şi (4) concentrarea atenţiei şiinhibarea strategiilor eficiente <strong>de</strong> a face faţăproblemelor pentru a evita comportamentulsuicidar [30].Un studiu brazilian pe 115 alcoolici bărbaţişi pe acelaşi număr <strong>de</strong> femei alcoolice, aarătat că femeile au început să bea maitârziu şi şi-au crescut consumul mai târziu<strong>de</strong>cât bărbaţii. Inci<strong>de</strong>nţa tentativelor <strong>de</strong>suicid a fost mai ridi<strong>ca</strong>tă în rândul femeilor<strong>ca</strong>re au utilizat droguri ilegale mai rar <strong>de</strong>câtbărbaţii [32]. Au fost studiate 159infractoare dintr-o închisoare din New York.Folo<strong>si</strong>nd un mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> regre<strong>si</strong>e pentru apăstra constante condiţiile socio-economice,autorii au putut să tragă concluzia că aexistat o corelaţie semnifi<strong>ca</strong>tivă între abuzul<strong>de</strong> co<strong>ca</strong>ină şi alcool. S-a stabilit ulterior căabuzul sexual, <strong>ca</strong>pacitatea redusă <strong>de</strong>adaptare şi abuzul <strong>de</strong> alcool în familia <strong>de</strong>origine au fost legate <strong>de</strong> consumulproblematic <strong>de</strong> alcool [33]. Alte studii înrândul alcoolicelor non-infractoare auconchis că abuzul sexual în copilărie,violenţa tată-fiică, antece<strong>de</strong>ntele <strong>de</strong> incest încopilărie, violenţa sexuală şi disfuncţiasexuală au fost factori predictivi aiproblemelor ulterioare legate <strong>de</strong> alcool[34,35].Consumul <strong>de</strong> alcool şi suicidul laadolescenţiComportamentele suicidare la tineri sunt oproblemă <strong>de</strong> sănătate publică majoră,suicidurile înfăptuite reprezentând în prezenta treia <strong>ca</strong>uză <strong>de</strong> mortalitate la tineri cu vârsteîntre 14 şi 18 ani [22]. Rata suicidului laaceastă grupă <strong>de</strong> vârstă s-a dublat faţă <strong>de</strong>acum 30 <strong>de</strong> ani. Pe lângă suicidurileînfăptuite, ratele comportamentului suicidar,inclu<strong>si</strong>v gândurile suicidare (i<strong>de</strong>aţiasuicidară), comuni<strong>ca</strong>rea planurilor <strong>de</strong>tentativă <strong>de</strong> suicid unei alte persoane şitentativele <strong>de</strong> suicid, sunt ridi<strong>ca</strong>te la aceastăgrupă <strong>de</strong> vârstă. Pentru fie<strong>ca</strong>re adolescent<strong>ca</strong>re se <strong>si</strong>nuci<strong>de</strong>, există între 100 şi 350 <strong>de</strong>tentative <strong>de</strong> suicid raportate şi multetentative pot să nu fie raportate. Au fosti<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>te asocieri statistic semnifi<strong>ca</strong>tive şi<strong>ca</strong>uze favorizante pentru comportamentelesuicidare în rândul tinerilor, incluzând<strong>de</strong>pre<strong>si</strong>a, lipsa <strong>de</strong> speranţă, impul<strong>si</strong>vitatea şiconsumul <strong>de</strong> alcool şi alte substanţe [23,24].Uzul <strong>de</strong> alcool în rândul adolescenţilor afost asociat cu o creştere <strong>de</strong> 3-4 ori aprobabilităţii unei tentative <strong>de</strong> suicid încursul vieţii.Într-un studiu nord ameri<strong>ca</strong>n cu peste 600 <strong>de</strong>elevi <strong>de</strong> sex masculin din clasa a 9-a până înclasa a 12-a, cei <strong>ca</strong>re lăsaseră o fatăînsărcinată (n = 82) au fost comparaţi cuceilalţi. S-a constatat, printre altele, căprimul grup a prezentat mai multecomportamente cu risc, cum ar fi abuzul <strong>de</strong>co<strong>ca</strong>ină, fumatul, consumul ridi<strong>ca</strong>t <strong>de</strong>alcool, schimbarea frecventă a parteneruluisexual, impli<strong>ca</strong>rea în bătăi şi şofatul subinfluenţa alcoolului [36]. Un alt studiu <strong>ca</strong>resubliniază interacţiunea între diferitecomportamente cu risc la tineri, a comparat4.514 adolescenţi <strong>ca</strong>re foloseau meto<strong>de</strong>„nesănătoase” <strong>de</strong> scă<strong>de</strong>re în greutate, cu ungrup martor <strong>de</strong> aceeaşi dimen<strong>si</strong>une. Înprimul grup s-au constatat mai multetentative <strong>de</strong> suicid, criminalitate, fumat,abuz <strong>de</strong> alcool şi marijuana, sex neprotejat şiparteneri sexuali multipli [37].O anchetă privind comportamente cu risc latinerii din anii 1990 s-a bazat pe elevi <strong>de</strong>liceu din Ameri<strong>ca</strong> <strong>de</strong> Nord. Elevii <strong>ca</strong>re auabuzat <strong>de</strong> droguri sau au fost activi sexualau avut o tendinţă mai mare <strong>de</strong> a prezentacomportament suicidar, <strong>de</strong>cât abstinenţii <strong>de</strong>la droguri şi sex. A existat o corelaţiestatistică puternică între uzul <strong>de</strong> co<strong>ca</strong>ină şiseveritatea tentativei <strong>de</strong> suicid. Folo<strong>si</strong>reamarijuanei şi alcoolului au fost legate <strong>de</strong>comportamentul suicidar. Totuşi, corelaţiacea mai puternică s-a constatat întrefolo<strong>si</strong>rea co<strong>ca</strong>inei şi comportamentulsuicidar [38]. S-a sugerat că folo<strong>si</strong>rea <strong>de</strong>steroizi anabolizanţi ar trebui privită <strong>ca</strong> ocomponentă în comportamentele cu risc,
68<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthmai <strong>de</strong>grabă <strong>de</strong>cât <strong>ca</strong> un fenomen izolat[39]. S-a observat că 72% din <strong>de</strong>cesele lavârstă şcolară în SUA s-au datoratacci<strong>de</strong>ntelor, omuci<strong>de</strong>rii sau suicidului. Unmaterial comprehen<strong>si</strong>v asupra elevilor <strong>de</strong>liceu din Ameri<strong>ca</strong> <strong>de</strong> Nord a arătaturmătoarele comportamente cu risc <strong>ca</strong>re arputea expli<strong>ca</strong> aceasta: 19% au utilizat rarcentura <strong>de</strong> <strong>si</strong>guranţă, 35% fuseseră pasageriîntr-o maşină condusă <strong>de</strong> cineva subinfluenţa alcoolului, 22% purtaseră o armăîn cursul ultimelor 30 <strong>de</strong> zile, şi 81%foloseau uneori alcoolul şi 33% marijuana.Aproape 9% încer<strong>ca</strong>seră să se <strong>si</strong>nucidă înanul anterior studiului [40]. Într-un studiu peelevi din clasele a 6-a, a 7-a şi a 12-a dinMinesota, 1% din cei din clasa a 6-a, 7% dinclasa a 9-a şi 16% din clasa 12-a au raportatcel puţin trei consecinţe negative alealcoolului. Acestea au inclus toleranţacrescută, pier<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> conştienţă, violenţă şivagabondaj. Elevii cu probleme legate <strong>de</strong>alcool au prezentat un risc <strong>de</strong> 2 până la <strong>de</strong> 7ori mai ridi<strong>ca</strong>t <strong>de</strong> a avea părinţi cu problemelegate <strong>de</strong> droguri, antece<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> abuz fizicşi sexual. Ei au raportat o încre<strong>de</strong>re scăzutăîn <strong>si</strong>ne, comportament antisocial şi tentative<strong>de</strong> suicid <strong>de</strong> 2 până la <strong>de</strong> 15 ori mai <strong>de</strong>s<strong>de</strong>cât cei <strong>ca</strong>re nu au consumat alcool [41].Deşi există multe studii asupracomportamentelor suicidare în rândultinerilor, una dintre limite a fost lipsa unor<strong>ca</strong>dre conceptuale bine <strong>de</strong>zvoltate pentru aintegra cercetările existente, pentru a servi<strong>ca</strong> bază pentru <strong>de</strong>zvoltarea şi evaluareaintervenţiilor pentru suicid la tineri, şipentru a ajuta la direcţionarea <strong>de</strong> politicisociale relevante şi evaluarea acestora. Înplus, majoritatea <strong>ca</strong>drelor conceptualeexistente ale comportamentului suicidar,cum ar fi „mo<strong>de</strong>lul stresului” sau „mo<strong>de</strong>lulsănătăţii mentale” sunt predominantdisociate <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare. Inclu<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>evenimente importante legate <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltareşi <strong>de</strong> vârstă (pubertatea, comportamentullegat <strong>de</strong> întâlniri, stabilirea autonomieipersonale) şi <strong>de</strong> evenimente normative(răniri severe asociate cu acci<strong>de</strong>nte <strong>de</strong>automobil, probleme cu încăl<strong>ca</strong>rea legii) în<strong>ca</strong>dre conceptuale, ar putea facilitapătrun<strong>de</strong>rea anchetei în vici<strong>si</strong>tudinilecomportamentelor suicidare la tineri şi aroferi o înţelegere amplifi<strong>ca</strong>tă a interrelaţieiîntre consumul <strong>de</strong> alcool şicomportamentele suicidare. Cadreleconceptuale <strong>de</strong> comportamente suicidareexistente, presupun în mod tipic că relaţiileîntre <strong>ca</strong>uze şi efecte sunt invariabile <strong>de</strong> la ogrupă <strong>de</strong> vârstă la alta. Spre <strong>de</strong>osebire <strong>de</strong>acestea, <strong>ca</strong>drul p<strong>si</strong>hopatologiei <strong>de</strong>zvoltăriioferă un vehicul conceptual şi metodologicpentru explorarea po<strong>si</strong>bilităţii şi modului în<strong>ca</strong>re relaţiile între comportamentelesuicidare şi consumul <strong>de</strong> alcool variază cuvârsta <strong>de</strong>-a lungul vieţii.Modificările importante în conceptualizareaşi cuantifi<strong>ca</strong>rea problemelor cognitive,comportamentale şi emoţionale la copii şiadolescenţi, în ultimii ani, au dus la<strong>de</strong>zvoltarea unui mo<strong>de</strong>l integrat,multistratifi<strong>ca</strong>t, biop<strong>si</strong>hosocial <strong>de</strong> p<strong>si</strong>hopatologiea <strong>de</strong>zvoltării. Această orientarespre p<strong>si</strong>hopatologie pune accent peinfluenţele multifactoriale asupratulburărilor şi fenotipurilor asociate;influenţa conjugată a variabilelor <strong>de</strong> ladiferite nivele <strong>de</strong> analiză (genetică,biochimică, p<strong>si</strong>hologică, cognitivă, socială,<strong>de</strong> vecinătate) asupra efectelor, şi relaţiiledinamice, probabilistice comportamentefect.În consecinţă, apariţia, <strong>ca</strong> şi naturaexpre<strong>si</strong>ei tulburărilor şi a fenotipurilorasociate, <strong>de</strong>pind <strong>de</strong> o gamă <strong>de</strong> factoriemergenţi, interactivi <strong>ca</strong>re pot varia <strong>de</strong> la unindivid la altul <strong>de</strong>-a lungul timpului [22,24].Consumul <strong>de</strong> alcool şi omuci<strong>de</strong>reaInfractorii. S-au studiat 534 bărbaţi <strong>de</strong>ţinuţiîn Texas, folo<strong>si</strong>nd printre altele, testeleurinare pentru droguri şi chestionarele. S-agă<strong>si</strong>t o corelaţie între abuzul <strong>de</strong> narcotice,abuzul <strong>de</strong> alcool şi infracţiunea violentă.Totuşi, infracţiunile cele mai agre<strong>si</strong>ve aufost înfăptuite <strong>de</strong> bărbaţi cu rezultatenegative la testele urinare pentru narcotice.Bărbaţii mexi<strong>ca</strong>no-ameri<strong>ca</strong>ni cu un aportcrescut <strong>de</strong> alcool şi test urinar pozitiv, au
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health69fost <strong>de</strong> două ori mai frecvent impli<strong>ca</strong>ţi încrime cu violenţă, <strong>de</strong>cât bărbaţii albi cuacelaşi profil al abuzului <strong>de</strong> substanţe [42].Într-un studiu bazat pe 268 asa<strong>si</strong>ni din NewYork, o treime dintre infractori aucon<strong>si</strong><strong>de</strong>rat că omuci<strong>de</strong>rea a fost legată <strong>de</strong>abuzul <strong>de</strong> substanţe, în primul rând <strong>de</strong>alcool. Totuşi, mulţi dintre cei <strong>ca</strong>re auparticipat la studiu nu au fost etichetaţi cuprobleme legate <strong>de</strong> abuzul cronic <strong>de</strong>substanţe, iar o cincime au prezentat abuzmultiplu <strong>de</strong> substanţe [43].Victimele violenţei. Într-un studiu asupravictimelor omuci<strong>de</strong>rilor din New York,urme <strong>de</strong> co<strong>ca</strong>ină sau metaboliţi ai acesteia s-au gă<strong>si</strong>t la 31,3% din <strong>ca</strong>zuri. Nu s-aconstatat nicio diferenţă între sexe. Co<strong>ca</strong>inaa fost cel mai frecvent gă<strong>si</strong>tă la grupa <strong>de</strong>vârstă 25-44 <strong>de</strong> ani. Bărbaţii au fost mai <strong>de</strong>spozitivi la testele pentru alcool <strong>de</strong>câtfemeile. În general, riscul <strong>de</strong> a fi ucis acrescut cu abuzul <strong>de</strong> co<strong>ca</strong>ină, alcool sauopiacee [44]. Rezultate <strong>si</strong>milare au fostprezentate într-un alt studiu, efectuat <strong>de</strong>acelaşi cercetător, asupra tuturor victimeloromuci<strong>de</strong>rilor din New York pe o perioadă<strong>de</strong> 2 ani (n = 4.468). S-a stabilit ulterior căinci<strong>de</strong>nţa folo<strong>si</strong>rii co<strong>ca</strong>inei şi alcoolului aufost mai comune la cei asa<strong>si</strong>naţi pe stradă,<strong>de</strong>cât la cei ucişi în domiciliile lor [45].Un studiu nord ameri<strong>ca</strong>n a arătat, într-oanaliză pe 613 <strong>de</strong>cese la locul <strong>de</strong> muncă,faptul că aproximativ 10% au fost omuci<strong>de</strong>riBIBLIOGRAFIEşi peste 2% <strong>si</strong>nuci<strong>de</strong>ri. În general, bărbaţiiau fost puternic suprareprezentaţi şi, înîntreaga populaţie studiată, intoxi<strong>ca</strong>ţiaalcoolică sau cu droguri au fost prezente în19,4% din <strong>ca</strong>zuri. Femeile au prezentat unrisc mai mare <strong>de</strong> a fi ucise la locul <strong>de</strong>muncă, şi atât omuci<strong>de</strong>rea cât şi suicidul aufost mai obişnuite în comunităţile urbane<strong>de</strong>cât în cele rurale [46]. Într-un studiuefectuat pe 1.505 victime ale omuci<strong>de</strong>rilordin Alabama, s-a constatat că frecvenţa afost <strong>de</strong> aproape şapte ori mai mare la negri<strong>de</strong>cât la albi. O frecvenţă <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> mares-a observat la tinerii negri. Nu a rezultatnicio conexiune clară între riscul <strong>de</strong> a fiasa<strong>si</strong>nat şi variabilele legate <strong>de</strong>antece<strong>de</strong>ntele personale, cum ar fi abuzul <strong>de</strong>substanţe, accesul la arme şi abuzareacopiilor [4].Alte cercetări au raportat că pacienţiispitalizaţi datorită leziunilor prin violenţă auprezentat într-o mai mare măsură <strong>de</strong>cât alţipacienţi răniţi, un test pozitiv pentrualcoolemie, au raportat un consum mai mare<strong>de</strong> alcool înainte <strong>de</strong> evenimentul propriu-zis,şi au avut mai multe probleme legate <strong>de</strong>alcool [47,48]. S-au studiat 248 <strong>de</strong> femei,victime ale omuci<strong>de</strong>rii în SUA. Autorul araportat că alcoolemia peste 1% a fost gă<strong>si</strong>tăla 56% dintre victime, şi s-a conchis că oalcoolemia ridi<strong>ca</strong>tă ar putea indi<strong>ca</strong> un stil <strong>de</strong>viaţă auto-distructiv şi asumarea <strong>de</strong> riscuriîn rândul femeilor victime ale omuci<strong>de</strong>rii[40].1. Griesbrecht N., Gonzales R., Grant M.,1989, Drinking and <strong>ca</strong>sualtiesacci<strong>de</strong>nts, poisonings andviolence in an InternationalPerspective, LondonTavistock/Routledge2. Cherpitel C.J., Pares A., Ro<strong>de</strong>s J.,1993,Prediction of alcohol-related<strong>ca</strong>sualties in the emergencyroom: A US-Spain comparison,J. Stud. Alcohol 54:308-3143. Cherpitel C.J., 1996, Regional difference<strong>si</strong>n alcohol and fatal injury: Acomparison of data from twocoroners, J. Stud. Alcohol57:244-2484. Adams W.L., Magru<strong>de</strong>r-Habib K., TruedS., Bromme H.L., 1992,Alcohol and abuse in el<strong>de</strong>rlyemergency <strong>de</strong>partment patients,J. Am. Geriatr.Soc.40:1236-1240
70<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health5. McLellan B., Vingilis E., Liban C.,Stoduto G., McMurtry R.,Nelson W., 1990, Bloodalcohol testing of motorvehicle crash admis<strong>si</strong>ons at aregional trauma unit, J.Trauma 30:418-4216. ***, British Medi<strong>ca</strong>l Journal, 1980,Editorial: Drinking anddriving, Br. Med. J. 6208:135-1367. Rivera E. P., Gurney J.G., Ries R.K.,Swguin D.A., Copass M.,Jurkovich J. A., 1992, Descriptivestudy of trauma,alcohol, and alcoholism inyoung adults, Report, Societyfor Adolescence Medicine8. Gordon S., Toepper W.C., BlackmanS.C.,1996, Toxicology screeningin adolescent trauma,Pediat. Emerg. Care 12:36-399. James J., Dargon D., Day R., 1994,Serum breath alcohol levelsand acci<strong>de</strong>ntal injury; analy<strong>si</strong>samong US Army personnel inan emergency room setting,Mil. Med. 149:369-37410. An<strong>de</strong>rsson J., 1996, Brottsforebyggan<strong>de</strong>ra<strong>de</strong>t, Forskning, Stockholm,Allmenna Forlaget11. Mizman D., So<strong>de</strong>rstrom C., 1994,Substance use disor<strong>de</strong>rs intrauma patients, Crit. CareClin. 10:595-61212. Augustyn M., Simons-Morton B., 1995,Adolescent drinking anddriving, J. Drug. Edu. 25:41-5913. Raffle P., 1989, Interrelation betweenalcohol and acci<strong>de</strong>nts, J.R.Soc.Med. 82:132-13514. Terhune K., Fell J., 1981, The role ofalcohol, marijuana and otherdrugs in the acci<strong>de</strong>nts ofinjured drivers, in Proceedingsof the 25th Annual Meeting ofthe Ameri<strong>ca</strong>n Association forAutomotive Med., SanFrancisco, Oct. 1-315. Honkanen R., Smith G., 1990, Impact ofacute alcohol intoxi<strong>ca</strong>tion onthe severity of injury: A <strong>ca</strong>usespecific analy<strong>si</strong>s of non-fataltrauma, Injury 21:353-35716. Cherpitel C., 1993, Alcohol and injuries:A review of internationalemergency room studies,Addiction 88:923-93717. Glucksman E., 1994, Alcohol andacci<strong>de</strong>nts, Br. Med. Bull.50:76-8418. Waller J.A., Skelly J.M., Davis J. H.,1994, Characteristics costs an<strong>de</strong>ffects of violence in Vermont,J: Trauma 37:921-92719. Kingma J., 1994, Alcohol consumptionin trauma patients with injuriesdue to suici<strong>de</strong> attempts andautomutilation, Psyhol. Rep.75:1337-133820. Klatsky A., Armstrong M., 1993,Alcohol use, other traits andrisk of unnatural <strong>de</strong>ath: Aprospective study, AlcoholClin. Exp. Res. 17:1156-116221. Lester D., 1992, Alcohol consumptionand rates of personal violencein Australia, Drug AlcoholDepend. 31:15-1722. Durkheim E., 1996, Suici<strong>de</strong>: A study insociology, Free Press, NewYork23. Skog O., 1991, Alcohol and suici<strong>de</strong>-Dukheim revi<strong>si</strong>ted, ActaSociol. 34:193-20624. Berglund M., Ojehagen A., 1998, Theinfluence of alcohol drinkingand alcohol use disor<strong>de</strong>rs onpsychiatric disor<strong>de</strong>rs andsuicidal behavior, AlcoholClin. Exp. Res.(suppl. 7)22:333S-345S25. Brismar B., Bergman B., 1998, The<strong>si</strong>gnifi<strong>ca</strong>nce of alcohol forviolence and acci<strong>de</strong>nts, AlcoholClin. Exp. Res.(Suppl. 7)22:299S-306S
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health7126. Hufford M.R., 2001, Alcohol andsuicidal behavior, Clin.Psyhol. Rev. 21:797-81127. Rosenberg M.L., Davidson L.E., SmithJ.C., Berman A.L., Buzbee H.,Gantner G., Gay G.A., Moore-Lewis B., Murray D., 1998,Operactional criteria for the<strong>de</strong>termination of suici<strong>de</strong>, J.Foren<strong>si</strong>c Sci. 33:1445-145628. O Carroll P.W., Berman A.L., MarisR.W., Moscicki E.K., TanneyB.L., Silverman M.M., 1996,Beyond the Tower of Babel: anomenclature for suicidology,Suici<strong>de</strong> Life Behav. 26:237-25229.Kessler R.C., McGonagle K.A., Zhao S.,Nelson C.B. et al., 1994,Lifetime and 12-monthprevalence of DSM-III-Rpsychiatric disor<strong>de</strong>res in theUS, Results from the NationalComorbidity Survey, Arch.Gen. Psychiatry 51:8-1930. Kresnow M., Powell K.E., Webb K.B.,Mercy L.B., et al., 2001,As<strong>si</strong>gning time-linked exposurestatus to controls inunmatched <strong>ca</strong>se-control studies:alcohol use and nearlylethal suici<strong>de</strong> attempts., Stat.Med. 20:1479-148531. Field C.A., Classen C.A., OKeefe G.,2001, Association of alcoholuse and other high-riskbehaviors among traumapatients, J. Trauma. 50:13-1932. Skog O., 1993, Alcohol and suici<strong>de</strong> inDenmark 1911-24-Experiencesfrom a naturalexperiment, Addiction88:1189-119333. El-Bassel N., Ivanoff A., Schilling R.F.,Gilbert L., Chen D.R., 1995,Correlates of problem drinkingamong drug-u<strong>si</strong>ng in<strong>ca</strong>rceratedwomen, Addict. Behav.20:359-36934. Miller B.A., Downs W.R., Teste M.,1993, Interrelationships betweenvictimization experiencesand womens alcoholuse, J. Studies Alcohol11(Suppl.) 1109-111735. Beckman L.J:, Ackerman K.T., 1995,Women, alcohol and sexuality,Recent Dev. Alcohol 12:267-28536. Springarn R.W., Durant R.H., 1996,Male adolescents involved inpregnancy: Associated healthrisk and problem behaviors,Pediatrics 98:262-26837. Neumark-Sztainer D., Story M., FrenchS.A., 1996, Covariations ofunhealthy weight loss behaviorsand other high-riskbehaviors among adolescents,Arch. Pediatr. Adolesc. Med.150:304-30838. Burge V., Felts M., Chenier T., ParrilloA.V., 1999, Drug use, sexualactivity and suicidal behaviorin US high school stu<strong>de</strong>nts, J.School Health 65:222-22739. Midleman A.B., Faulkner A.H., WoodsE.R., Emans S.J., DuRantR.H., 1995, High –riskbehaviors among high schoolstu<strong>de</strong>nts in Massachusetts whouse anabolic steroids, Pediatrics96:268-27240. Kann L., Warren C.W., Harris W.A.,Collins J.L., Douglas K.A.,Collins M.E., Williams B.I.,Ross J.G., Kolbe L.J., 1995,Youth risk behavior surveillance-US44:1-5641. Harrison P.A., Luxenberg M:G., 1995,Comparisons of alcohol andother drug problems amongMinnesota adolescents in 1989and 1992, Arch. Pediatr.Adolesc. Med. 149:137-14442. Spunt B., Brownstein H., Goldstein P.,Fendrich M., Liberty H.J.,1995, Drug use by homici<strong>de</strong>
72<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthoffen<strong>de</strong>rs, J. PsychoactiveDrugs 27:125-13443. Val<strong>de</strong>z A., Kaplan C.D., Curtis R.L.Jr.,Yin Z., 1995, Illegal drug use,alcohol and aggres<strong>si</strong>ve crimeamong Mexi<strong>ca</strong>n-Ameri<strong>ca</strong>n andwhite male arrestees in SanAntonio, J. PsychoactiveDrugs 27:1135-114344. Tardiff K., Marzuk P. M., Leon A.C.,Hirsch C.S., et al., 1995,Co<strong>ca</strong>ine opiates and ethanol inhomici<strong>de</strong>s in New York: 1990-1991, J.Foren<strong>si</strong>c Sci. 40:387-39045. Tardiff K., Marzuk P. M., Leon A.C.,Hirsch C.S., et al., 1995, Aprofile of homici<strong>de</strong>s on thestreets and in the homes ofNew York, Public Health Rep.110:13-1746. Honkanen R., Smith G., 1991, Impact ofacute alcohol intoxi<strong>ca</strong>tion onpatterns of non-fatal trauma,Cause specific analy<strong>si</strong>s ofhead injury effect, Injury22:225-22947. Cherpitel C.J., 1993, Alcohol andviolence-related injuries, Anemergency room study,Addiction 88:79-8848. Poun<strong>de</strong>r D.J., Kuroda N., 1994, Vitreousalcohol is of limited value inpredicting blood alcohol,Foren<strong>si</strong>c Sci. Int. 65:73-8049. Lerer L.B., 1992, Women, homici<strong>de</strong> andalcohol in Cape Town, SouthAfri<strong>ca</strong>, Foren<strong>si</strong>c Sci. Int.55:93-99
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health73FAMILIA ŞI CONSUMUL DE ALCOOLŞI DROGURIChevereşan A. 1 , Friptuleac G. 2 , Pantea V. 21.Univer<strong>si</strong>tatea <strong>de</strong> Medicină şi Farmacie „Victor Babeş” Timişoara2. Centrul Naţional Ştiinţifico-Practic <strong>de</strong> Medicină Preventivă, ChişinăuREZUMATLiteratura referitoare la abuz este bogată în privinţa abordărilor alcoolismului, cucentrare pe familie. Sistemele familiale în <strong>ca</strong>zul abuzului <strong>de</strong> droguri au aspecte asemănătoarecu cele ale alcoolismului. Familiile cu părinţi alcoolici au a<strong>de</strong>sea copii <strong>ca</strong>re abuzează atât <strong>de</strong>alcool cât şi <strong>de</strong> droguri, iar ratele abuzului <strong>de</strong> droguri la alcoolici şi ale abuzului <strong>de</strong> alcool laconsumatorii <strong>de</strong> droguri cresc continuu, observându-se astfel că trăsăturile ambelor tipuri <strong>de</strong>familii se întrepătrund. Problemele <strong>si</strong>milare la copiii familiilor cu un membru <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong>alcool sau <strong>de</strong> droguri, pot fi un indi<strong>ca</strong>tor ai faptului că <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa <strong>de</strong> alcool sau <strong>de</strong> drogurieste afectată <strong>de</strong> diferite tipare în <strong>ca</strong>drul <strong>si</strong>stemului familial. Familia este o parte importantă asecvenţei <strong>de</strong> diagnostic şi tratament în <strong>ca</strong>zul abuzului <strong>de</strong> alcool şi alte droguri. O familie arenevoie <strong>de</strong> terapie în aceeaşi măsură <strong>ca</strong> şi membrul familiei <strong>ca</strong>re abuzează <strong>de</strong> alcool sau <strong>de</strong> oaltă substanţă.Cuvinte cheie: familie, consum abuziv <strong>de</strong> alcool, consum <strong>de</strong> droguriABSTRACTThe literature referring to abuse it is rich regarding the broach of alcoholism focu<strong>si</strong>ngon the family. The familial systems in the drugs abuse have <strong>si</strong>milarly aspects with thealcoholism. Family's with alcoholic parents often have children that abuse of drugs andalcohol and the rates of abuse of drugs to alcoholics and abuse of alcohol to drug addict<strong>si</strong>ncreases continually, observing that the features of both families are <strong>si</strong>milar. Similarproblems of the children's from families with one member being addict to alcohol or drugs,<strong>ca</strong>n be an marker that the addiction to alcohol or drugs is affected by different patterns in thefamily system. Family is a important part of the diagnostic or<strong>de</strong>r and treatment in <strong>ca</strong>se ofabuse of alcohol and other drugs. A family needs therapy in the same measure like themember of the family that abuses of alcohol and drugs or other substance.Keywords: family, abu<strong>si</strong>ve consumption of alcohol, drugs consumptionINTRODUCERELiteratura referitoare la abuz este bogată înprivinţa abordărilor alcoolismului, cucentrare pe familie. Sistemele familiale în<strong>ca</strong>zul abuzului <strong>de</strong> droguri au aspecteasemănătoare cu cele ale alcoolismului.Familiile cu părinţi alcoolici au a<strong>de</strong>sea copii<strong>ca</strong>re abuzează atât <strong>de</strong> alcool cât şi <strong>de</strong>droguri, iar ratele abuzului <strong>de</strong> droguri laalcoolici şi ale abuzului <strong>de</strong> alcool la
74<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthconsumatorii <strong>de</strong> droguri cresc continuu,observându-se astfel că trăsăturile ambelortipuri <strong>de</strong> familii se întrepătrund. Problemele<strong>si</strong>milare la copiii familiilor cu un membru<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> alcool sau <strong>de</strong> droguri pot fi unindi<strong>ca</strong>tor ai faptului că <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa <strong>de</strong> alcoolsau <strong>de</strong> droguri este afectată <strong>de</strong> diferite tipareîn <strong>ca</strong>drul <strong>si</strong>stemului familial. Un individ<strong>ca</strong>re suferă <strong>de</strong> <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă va avea un impactnatural asupra altor indivizi din familie.Important nu este tipul <strong>de</strong> substanţăconsumată, ci conceptul <strong>de</strong> individ<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt. Deşi pot exista diferitecomponente ale <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţei <strong>de</strong> alcool sau<strong>de</strong> droguri în <strong>ca</strong>drul <strong>si</strong>stemului familial, unindivid <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt are impact asupra<strong>si</strong>stemului familial în domenii <strong>si</strong>milare.Medicii ar putea uzita <strong>de</strong> aceleaşi abordăriterapeutice pentru <strong>si</strong>stemele familiale înalcoolism şi în abuzul <strong>de</strong> droguri. Familiaeste o parte importantă a secvenţei <strong>de</strong>diagnostic şi tratament în <strong>ca</strong>zul abuzului <strong>de</strong>alcool şi alte droguri. Abuzul <strong>de</strong> alcool şidroguri reprezintă un răspuns la fluctuaţii în<strong>si</strong>stemul familial. Ţinînd cont <strong>de</strong>interacţiunile din interiorul <strong>si</strong>stemului, aparenecesară cerinţa <strong>ca</strong> medicul să impliceîntreaga familie în procesul terapeutic. Ofamilie are nevoie <strong>de</strong> terapie în aceeaşimăsură <strong>ca</strong> şi membrul familiei <strong>ca</strong>reabuzează <strong>de</strong> alcool sau <strong>de</strong> o altă substanţă.Participarea familiei <strong>ca</strong> grup la procesulterapeutic şi asumarea unui rol <strong>de</strong> susţinere,sunt elemente valoroase în ceea ce priveşteprevenirea recă<strong>de</strong>rilor şi prelungireaperioa<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> abstinenţă, în rezolvareaconflictelor <strong>ca</strong>re dau naştere abuzului <strong>de</strong>alcool şi droguri [1,2].SISTEMUL FAMILIALTeoria <strong>si</strong>stemului familial <strong>de</strong>scrie familia întermeni <strong>de</strong> limite, impunere şi sub<strong>si</strong>steme.Aceste părţi sunt mai mult sau mai puţinflui<strong>de</strong> şi funcţionează împreună <strong>ca</strong> o unitatestructurală sau <strong>ca</strong> un nucleu <strong>de</strong> bază pentrumembrii familiei. Sub<strong>si</strong>stemele pot constadin indivizi, cupluri, tria<strong>de</strong> sau grupuri maimari (părinţi, fraţi, surori, sub<strong>si</strong>stememasculine, etc). Eficienţa <strong>si</strong>stemuluiînseamnă <strong>de</strong>terminarea reorganizării<strong>si</strong>stemului în mod continuu şi realizarea uneistabilităţi relative. Sistemul este în modnatural divizat pe orizontală (fraternitate) şipe verti<strong>ca</strong>lă (diferite generaţii), şi ia încon<strong>si</strong><strong>de</strong>rare atât generaţiile ascen<strong>de</strong>nte(părinţi şi bunici), cât şi cele <strong>de</strong>scen<strong>de</strong>nte(copii).Sistemul trebuie să se adapteze la stres şi săse transforme în mod reactiv. Sistemul poaterezista transformării, este <strong>ca</strong>pabil <strong>de</strong>aranjare, ajustare şi restabilizare. Reacţia<strong>si</strong>stemului la transformare şi stres implicădiferite gra<strong>de</strong> <strong>de</strong> flexibilitate. Teoria<strong>si</strong>stemului stipulează şi efectulcomponentelor <strong>ca</strong>re pot duce la un cercvicios haotic. Abuzul <strong>de</strong> droguri şialcoolismul sunt privite <strong>ca</strong> <strong>si</strong>mptome aleunui <strong>si</strong>stem familial disfuncţional, <strong>de</strong>oareceun individ <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt relevă i<strong>de</strong>ntitateafamilială a <strong>si</strong>stemului. Evoluţia <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţeişi a comportamentelor asociate în interiorulunei familii, cât şi <strong>de</strong>butul integrării acestora<strong>ca</strong> parte complementară a <strong>si</strong>stemului, ajutăexpli<strong>ca</strong>rea rolurilor, formării limitelor şi<strong>de</strong>zvoltării sub<strong>si</strong>stemelor. Abuzul <strong>de</strong> alcoolşi <strong>de</strong> droguri <strong>de</strong>vine o parte indispensabilă asen<strong>si</strong>bilităţii familiale. Clinicienii trebuie săia în con<strong>si</strong><strong>de</strong>rare stilurile <strong>de</strong> viaţă <strong>ca</strong>re duc laabuzul <strong>de</strong> medi<strong>ca</strong>mente, alcool sau droguri,ori la <strong>si</strong>mptome ale unei patologii familialecomplet noi [3-5].FAMILIA ŞI CONSUMULABUZIV DE ALCOOLS-au <strong>de</strong>scris patru tipuri <strong>de</strong> <strong>si</strong>steme familialeîn <strong>ca</strong>zul alcoolismului. „Sistemul familialfuncţional” reuneşte un membru alcoolic alfamiliei şi alţi membrii ai familiei. Acestefamilii au învăţat cum să îşi în<strong>de</strong>plineascăfuncţiile şi oferă răspunsuri a<strong>de</strong>cvate lamodificări exterioare. Conflictele evi<strong>de</strong>ntesunt minime în acest <strong>si</strong>stem şi familiapreferă să se concentreze pe alcool. Îngeneral, consumul <strong>de</strong> alcool poate duce lamai multe conflicte personale sau sociale la
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health75nivel individual, şi excesul <strong>de</strong> alcool are lo<strong>ca</strong><strong>de</strong>sea în afara domiciliului. Acest tip <strong>de</strong><strong>si</strong>stem familial se formează într-un stadiuprecoce al alcoolismului şi se agravează întimp.În cel <strong>de</strong>-al doilea <strong>si</strong>stem familial, „<strong>si</strong>stemulfamilial compli<strong>ca</strong>t nevrotic”, comportamentulfamiliei este <strong>si</strong>milar cu cel alindividului alcoolic, şi familia se concentreazăpe alcool. Consumul <strong>de</strong> alcooleste o<strong>ca</strong>zional şi privit <strong>ca</strong> normal în familie,iar conflictele, schimbările <strong>de</strong> rol şirăspunsurile adaptative sunt în <strong>de</strong>zvoltare.Problemele fizice, emoţionale şi interpersonaleizvorăsc din alcoolism şiproblemele existente sunt inten<strong>si</strong>fi<strong>ca</strong>te.Al treilea tipar este „<strong>si</strong>stemul familialincomplet sau familia divizată”. În acesttipar, <strong>de</strong>teriorarea biop<strong>si</strong>hosocială şiinstabilitatea familială duc la ruinareafamiliei şi la alienarea <strong>de</strong> mediulînconjurător. Acesta este a<strong>de</strong>sea stadiulurmător al <strong>si</strong>stemului familial compli<strong>ca</strong>tnevrotic. Istoricul indică o funcţie familialăsuficientă, dar <strong>si</strong>stemul familial este blo<strong>ca</strong>tîn acel punct. Relaţii familiale potenţiale potfi <strong>de</strong>scoperite şi individul alcoolic poate fiacceptat din nou <strong>ca</strong> membru şi se poatestabili un contact a<strong>de</strong>cvat. Eforturile petermen lung sunt necesare pentru acest tip<strong>de</strong> familie. Pot trece câteva luni înainte <strong>ca</strong>individul alcoolic să realizeze un succes.„Sistemul familial privaţional sau cualcoolici <strong>ca</strong>re au fost mult timp izolaţi” esteal patrulea tip. Acest <strong>si</strong>stem poate fi stadiulfinal <strong>de</strong> <strong>de</strong>teriorare. Alcoolicii izolaţi îşipierd frecvent familiile într-un stadiuprecoce al bolii [6].Comportamentul familial este mo<strong>de</strong>lat <strong>ca</strong>răspuns la două mari forţe: forţamorfostatică (familia se reglează, setransformă şi îşi menţine me<strong>ca</strong>nismele <strong>de</strong>rezistenţă homeostatică) şi forţamorfogenetică (familia creşte, se schimbă şise reorganizează în relaţie cu <strong>de</strong>zvoltarea).Alcoolul este punctul central în multefamilii <strong>ca</strong>re includ un individ alcoolic şi celemai importante relaţii familiale se<strong>de</strong>sfăşoară în jurul acestui punct central.Stabilitatea familiei <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> fenomeneasociate cu alcoolul. Deşi stabilitateamomentană este importantă, evoluţiile petermen lung sunt sacrifi<strong>ca</strong>te. Dezvoltareafamiliei este <strong>de</strong>formată datorită consecinţeloralcoolismului şi ale reorganizăriifamiliale induse <strong>de</strong> alcool [7].Comportamentele familiale sunt asociate cuun consum activ <strong>de</strong> alcool şi cu abstinenţă.Alcoolul şi comportamentele asociate potpropune soluţii temporare <strong>de</strong>oareceproblemele sau conflictele cronice <strong>ca</strong>uzeazănelinişte în familie. Ciclul familial estestructurat între perioa<strong>de</strong> <strong>de</strong> abstinenţă şi <strong>de</strong>intoxi<strong>ca</strong>ţie sau abuz [8].Alcoolismul are cel mai mare impact asuprafamiliei, în funcţie <strong>de</strong> tipul <strong>de</strong> <strong>si</strong>stemfamilial: ascen<strong>de</strong>nt, <strong>ca</strong> în <strong>ca</strong>zul părinţilor şibunicilor, sau <strong>de</strong>scen<strong>de</strong>nt, <strong>ca</strong> în <strong>ca</strong>zulcopiilor. Alcoolicii suferă <strong>de</strong> problemeintense, cum ar fi exploatarea partenerilor <strong>de</strong>viaţă şi a copiilor, violenţa domestică în<strong>ca</strong>drul structurilor maritale şi familiale.Crizele în familie pot duce la <strong>de</strong>reglări<strong>ca</strong>tastrofale în <strong>si</strong>stemul şi organizareafamiliilor. Apar consecinţele economice,p<strong>si</strong>hologice, emoţionale şi fizice alealcoolismului şi nu se poate şti cum vaapărea un răspuns adaptativ sănătos în<strong>ca</strong>drul <strong>si</strong>stemului familial. În acelaşi timp,acest tip <strong>de</strong> familie tin<strong>de</strong> să construiascălimite exterioare stricte, în vreme cegraniţele interne sunt <strong>de</strong>zorganizate şizdrobite [9].Graniţele şi regulile familiale sunt centratepe alcool. Consumul <strong>de</strong> alcool are mult maimulte şanse <strong>de</strong> a fi transmis generaţieiurmătoare şi familia are un prognostic mairezervat. Problemele şi conflictele familialeservesc pentru a evo<strong>ca</strong> şi a susţine consumul<strong>de</strong> alcool, ducând la menţinereacomportamentului potator. Un conflict întredoi membrii din <strong>si</strong>stemul familial esteînlocuit cu alcoolul. Alcoolismul serveşte <strong>ca</strong>
76<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthun me<strong>ca</strong>nism <strong>de</strong> apărare, un zid împotrivatiparelor şi relaţiilor disfuncţionale întrealcoolicii <strong>de</strong> sex masculin şi familiile lor, şi<strong>de</strong>vine un <strong>si</strong>mptom al stilurilor, regulilor şitiparelor <strong>de</strong> consum <strong>de</strong> alcool <strong>de</strong> tippatologic. În acest tip <strong>de</strong> comportament,alcoolismul are un impact asupra <strong>ca</strong>uzelororiginare şi asupra disfuncţiei şi problemelordin familie. Consumul <strong>de</strong> alcool şiconsecinţele sale sunt intenţionale,adaptative, cu sens dinamic şi reciproc <strong>ca</strong>recompletează golurile [10].Studii clinice asupra familiilor alcoolice s-au concentrat pe alcoolicii <strong>de</strong> sex masculinşi pe partenerele lor nealcoolice. Soţiile nonalcooliceau ales, în mod tipic, alcoolici şialcoolici potenţiali drept parteneri. Soţiilesuferă din <strong>ca</strong>uza consumului <strong>de</strong> alcool alpartenerilor lor. Partenerele alcoolicilor suntafectate <strong>de</strong> <strong>ca</strong>racteristicile acestora şi <strong>de</strong>evenimentele stresante legate <strong>de</strong> consumul<strong>de</strong> alcool: evenimentele negative, activitateasocială diminuată, <strong>de</strong>pre<strong>si</strong>i şi afecţiunimedi<strong>ca</strong>le mai severe, schimbările maifrecvente ale statutului profe<strong>si</strong>onal şistabilirea <strong>de</strong> legături familiale diminuate.Efectele negative asupra partenerei s<strong>ca</strong>datunci când alcoolicul nu mai bea, dar ele nusunt, în general, mai severe <strong>de</strong>câtevenimentele trăite în perioada în <strong>ca</strong>realcoolicul bea [11].Alcoolicii vorbesc cu partenerele lor multmai mult în cursul perioa<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> consum<strong>de</strong>cât în cele <strong>de</strong> abstinenţă. S-a observat căaceastă <strong>si</strong>tuaţie trăită în cursul intoxi<strong>ca</strong>ţieiproduce mai multă recunoaştere, acord şisentimente pozitive pentru partenerele nonalcoolice.Continuarea acestei <strong>si</strong>tuaţii ducela <strong>de</strong>zacord şi disarmonie terapeutică, înspecial în cursul tratamentului [12]. Deşi unnivel înalt <strong>de</strong> consum <strong>de</strong> alcool saboteazărelaţia maritală, relaţia între consumul <strong>de</strong>alcool şi pacea maritală este redusă sauneclară. O examinare a dinamicii relaţiilormaritale indică o competiţie pentrudominare, înlăturarea alcoolicului <strong>de</strong> laresponsabilităţi domestice şi niveluri maiînalte <strong>de</strong> interacţiuni negative întrealcoolicul <strong>de</strong> sex masculin şi partenera sa.Rolurile, experienţele şi tiparele sunt înspecial asociate cu consumul <strong>de</strong> alcool. Ungrad mai redus <strong>de</strong> cooperare şi <strong>de</strong> coeziunese observă între alcoolici şi partenerele lorîn comparaţie cu alte cupluri. Partenerelealcoolicilor <strong>de</strong>zvoltă dominaţia <strong>ca</strong> răspuns laeşecul <strong>de</strong> a-şi în<strong>de</strong>plini în întregime rolul în<strong>ca</strong>drul mo<strong>de</strong>lului. S-a expli<strong>ca</strong>t această<strong>si</strong>tuaţie observată la indivizii alcoolici şipartenerele lor non-alcoolice prin următorulciclu: „Partenerii se învinovăţesc, sedispreţuiesc reciproc, se întorc unulîmpotriva celuilalt şi concurează pentrupoziţia <strong>de</strong> partener dominant”. Astfel, ei seîmpiedică unul pe altul şi nu reuşesc săgăsească o soluţie din <strong>ca</strong>uza evităriicomunicării, şi acest lucru duce la evadareaalcoolicului în alcool [13].În <strong>ca</strong>zul alcoolismului, între parteneri se<strong>de</strong>zvoltă trei tipuri <strong>de</strong> procese <strong>ca</strong>uzalestimul-răspuns: inten<strong>si</strong>fi<strong>ca</strong>rea comportamentuluipotator; protecţia împotriva consecinţelornegative ale abuzului; şi sancţionareacomportamentului potator [14].Două tipuri <strong>de</strong> comportament apar atuncicând problema este examinată <strong>ca</strong> mo<strong>de</strong>lcomportamental familial: comportamentepozitive <strong>ca</strong>re diminuează comportamentulpotator, încercându-se accentuarea acestoraîn cursul tratamentului, şi comportamentelenegative <strong>ca</strong>re inten<strong>si</strong>fică conduita potatorie,în cursul tratamentului încercându-sediminuarea acestora [15].Într-un studiu efectuat în 2001 în Turcia cuprivire la recă<strong>de</strong>re şi atitudinea partenerei în<strong>ca</strong>zul <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţei <strong>de</strong> alcool din perspectivamo<strong>de</strong>lului comportamental familial, s-au<strong>de</strong>terminat următoarele procente în grupulcu recă<strong>de</strong>re, legat <strong>de</strong> comportamentulpartenerei asociat cu abuzul înainte <strong>de</strong>tratament: 80% comportament <strong>de</strong> inten<strong>si</strong>fi<strong>ca</strong>re,15% comportament <strong>de</strong> respingere şi5% comportament <strong>de</strong> protejare; în timp, aufost măsurate următoarele procente: 80%pentru inten<strong>si</strong>fi<strong>ca</strong>re, şi 20% pentru comportamentul<strong>de</strong> respingere în grupul fărărecă<strong>de</strong>re. Nu s-a <strong>de</strong>finit niciun com-
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health77portament protectiv pentru nici unul dintregrupuri. În privinţa comportamentuluipartenerei în legătură cu abstinenţa, îngrupul cu recă<strong>de</strong>re s-au observaturmătoarele: niciun <strong>ca</strong>z <strong>de</strong> comportament <strong>de</strong>inten<strong>si</strong>fi<strong>ca</strong>re, comportament <strong>de</strong> respingere75% şi comportament <strong>de</strong> protecţie 25%; întimp ce pentru grupul fără recă<strong>de</strong>ri,procentele au fost: comportament <strong>de</strong>inten<strong>si</strong>fi<strong>ca</strong>re 90% şi comportament <strong>de</strong>respingere 10%. Comportamentul <strong>de</strong>respingere s-a observat la 70%, iar cel <strong>de</strong>protecţie la 30% în atitudinea partenerelordupă recă<strong>de</strong>re, <strong>de</strong>şi nu s-a observat niciuncomportament <strong>de</strong> inten<strong>si</strong>fi<strong>ca</strong>re. Rezultatelestudiului sunt frapante în privinţa influenţeitiparului comportamental al partenerelor în<strong>ca</strong>z <strong>de</strong> recă<strong>de</strong>re [16]. Un alt studiu, efectuat<strong>de</strong> aceeaşi echipă, folo<strong>si</strong>nd s<strong>ca</strong>la <strong>de</strong> atitudine<strong>de</strong> grup pe partenerele alcoolicilor, în 2004,a sugerat că atitudinea partenerelor nu esterelevantă pentru abordarea terapeutică.Partenerele s-au concentrat pe rezolvareaproblemei în <strong>ca</strong>drul familiei, legat <strong>de</strong> faptulcă alcoolicii re<strong>si</strong>mt sentimente pozitive faţă<strong>de</strong> apartenenţa la grup şi că au nevoie să iaparte la procesul terapeutic. S-a observat căpartenerele au preferat să ia parte latratament în scopul susţinerii [17].Alcoolicii <strong>de</strong> sex masculin acţioneazăconform unui stil comportamental favoritîntr-un mod nerealist, iar abuzul este un actperturbator în privinţa satisfacţieipartenerelor, <strong>de</strong>şi nu sabotează căsnicia[18]. În familii cu prognostic mai rezervat,partenerele acceptă <strong>si</strong>tuaţia cu o reacţiediminuată, folosesc mai puţine adjectivefavorabile social atunci când soţii nu suntsub influenţa alcoolului şi explică starea <strong>de</strong>„treaz” folo<strong>si</strong>nd adjective şi fraze <strong>ca</strong>re potsemnifi<strong>ca</strong> „dominaţia ostilă”[19]. S-aconstatat că alcoolicii şi partenerele loraparţin mai mult sferei patologicului încomparaţie cu cuplurile nefericite din punct<strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al interacţiunior maritale. Totuşi,cuplurile alcoolice nu diferă evi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong>cuplurile nefericite non-alcoolice. Atâtcuplurile alcoolice cât şi cele nefericite nonalcoolicesunt evi<strong>de</strong>nt mai negative, sunt<strong>de</strong>parte <strong>de</strong> a face paşi raţionali orientaţi spresoluţii şi manifestă comportamente maiostile în comparaţie cu cuplurile armonioasenon-alcoolice [20].Bărbaţii şi femeile prezintă <strong>si</strong>milarităţi înceea ce priveşte alcoolismul. Totuşi, existădiferenţe sociale în termeni <strong>de</strong> emergenţă acomportamentului abuziv, şi <strong>de</strong> evaluareconsecutivă <strong>de</strong> către familie, alături <strong>de</strong>diferenţele <strong>de</strong> sex şi <strong>de</strong> tratament.Alcoolismul feminin este în general asociatcu probleme personale, şi, <strong>ca</strong> <strong>si</strong>tuaţie maipuţin acceptată <strong>de</strong> societate, estepreocuparea partenerilor femeilor alcoolice.Există un număr mai mare <strong>de</strong> <strong>de</strong>pre<strong>si</strong>i şitulburări anxioase la femeile alcoolice, încomparaţie cu alcoolicii <strong>de</strong> sex masculin.Ele au o rată mai mare <strong>de</strong> <strong>de</strong>strămărifamiliale, inclu<strong>si</strong>v pier<strong>de</strong>rea unuia sau aambilor părinţi prin <strong>de</strong>ces sau separare,alcoolismul sau p<strong>si</strong>hoza la părinţi sau ru<strong>de</strong>,divorţ. Se aşteaptă <strong>ca</strong> ele să sufere mai mult<strong>de</strong> probleme <strong>de</strong> sănătate şi avorturi în cursulsarcinii şi <strong>de</strong>fecte la nou-născuţi dupănaştere. Multe femei alcoolice sunt jenate, încomparaţie cu bărbaţii, şi sunt impli<strong>ca</strong>te înviolenţa domestică. Familiile lor tind săeticheteze şi să nege consumul <strong>de</strong> alcool alfigurilor lor materne. Aceasta are un impactnegativ asupra rolului familiilor în cursultratamentului. În comparaţie cu alcoolicii <strong>de</strong>sex masculin, alcoolicele îşi pierd rolulsocial <strong>de</strong> soţie şi mamă. Mamele alcoolicesunt mai predispuse să îşi abuzeze copiiiprin neglijare <strong>de</strong>cât prin violenţă. Un studiurecent efectuat în Turcia, arată că 40%dintre participanţi nu iau în con<strong>si</strong><strong>de</strong>rarerecomandarea <strong>de</strong> tratament pentru femeilealcoolice <strong>ca</strong>re suferă <strong>de</strong> probleme legate <strong>de</strong>alcool. S-a constatat că stigmatizareaimplică ju<strong>de</strong>căţi negative şi distructive, cumar fi moralitatea redusă, personalitatea slabă,tulburările <strong>de</strong> personalitate, tendinţa lacriminalitate etc. Deşi ambele sexe suferădin <strong>ca</strong>uza stigmatizărilor, s-a afirmat căacestea le <strong>ca</strong>uzează femeilor <strong>de</strong> două ori maimulte probleme <strong>de</strong>cât bărbaţilor. În cea maiseveră formă <strong>de</strong> stigmatizare, <strong>si</strong>tuaţia femeiialcoolice nu este con<strong>si</strong><strong>de</strong>rată a fi o boală. În
78<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthacest <strong>ca</strong>z, rolul stigmatizării în negare<strong>de</strong>vine vizibil [21,22].Copiii alcoolicilor sunt expuşi unui risc maimare în ceea ce priveşte evoluţiaproblemelor emoţionale şi p<strong>si</strong>hosociale [23].Rata crescută a alcoolismului şi problemelemaritale sunt mai frecvente într-un studiuacoperind adulţii (foşti copii) <strong>ca</strong>re provindin familii alcoolice. Aceşti copii întâmpinădificultăţi în stilul <strong>de</strong> viaţă şi în relaţiilepersonale la vârstă adultă. Exploatareafamilială, <strong>de</strong>strămarea familiei şi conflicteleinterparentale se produc mai frecvent [24].S-a i<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>t o reducere a <strong>ca</strong>pacităţilor <strong>de</strong>comuni<strong>ca</strong>re, dificultate în exprimareaemoţiilor şi o confuzie în rolurile şii<strong>de</strong>ntităţile adulţilor <strong>ca</strong>re au avut părinţialcoolici. O instabilitate emoţională esteprezentă în căminul multor alcoolici,partenerii se ceartă, partenerele suntexploatate sau folo<strong>si</strong>te nea<strong>de</strong>cvat, şi <strong>ca</strong>rezultat se produce o izolare socială. Aceşticopii divorţează mult mai <strong>de</strong>s în viaţaadultă. Băieţii sunt expuşi unui risc maimare <strong>de</strong> a consuma alcool, în timp ce fetelesunt expuse <strong>de</strong>pre<strong>si</strong>ei. Ei pot acţiona printrunme<strong>ca</strong>nism <strong>de</strong> apărare <strong>ca</strong>re este <strong>si</strong>milartulburărilor <strong>de</strong> stres posttraumatic [25].În general, copilul cel mai mare îşi asumărolul <strong>de</strong> „erou” în aceste familii. Sentimenteleşi atitudinile <strong>de</strong> violenţă, furia şiin<strong>ca</strong>pacitatea sunt re<strong>si</strong>mţite cel mai mult <strong>de</strong>aceşti copii. În plus faţă <strong>de</strong> în<strong>de</strong>plinireaaşteptărilor familiei, aceşti copii <strong>de</strong>vin „ţapiispăşitori” după o perioadă <strong>de</strong> timp. Copiiicei mai tineri îşi asumă, <strong>de</strong> obicei, rolul <strong>de</strong>„mascotă” şi sunt nevoiţi să fie comici şiamuzanţi pentru familia <strong>ca</strong>re suferă. Acestlucru îi <strong>de</strong>termină pe aceşti copii să rămânăimaturi şi să <strong>de</strong>vină <strong>si</strong>nguratici sub mas<strong>ca</strong> <strong>de</strong>„clown”. Este inevitabil pentru copiiialcoolicilor să nu sufere <strong>de</strong> <strong>de</strong>ficienţesomatice, intelectuale şi comportamentale şi<strong>de</strong> probleme socio-emoţionale în viaţaşcolară [26].FAMILIA ŞI ABUZUL DEDROGURIÎn familiile <strong>ca</strong>re au un membru abuziv,abuzatorul este purtătorul <strong>si</strong>mptomelor <strong>de</strong>disfuncţie familială şi joacă un rol foarteimportant în echilibrul familial.Comportamentele unei persoane <strong>ca</strong>reabuzează <strong>de</strong> droguri îi forţează pe părinţi săexercite un control permanent, <strong>de</strong>oarece cel<strong>ca</strong>re abuzează îi face pe părinţi să creadă căîi con<strong>si</strong><strong>de</strong>ră nea<strong>de</strong>cvaţi din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>reparental. Acordurile şi <strong>de</strong>zacordurile întregeneraţii şi suprapunerea graniţelor tradiţionalereîntăresc diviziunea şi competiţiaparentală şi îl <strong>de</strong>termină pe abuzator săcreeze o concentrare dislo<strong>ca</strong>tă pe conflicteleinterparentale. Mamele <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţilor <strong>de</strong>heroină se suprapun emoţional cu fiii lor, învreme ce doar 3% s-au putut separa <strong>de</strong> ei, şi41% dintre taţi re<strong>si</strong>mt o legătură emoţionalăcu copiii lor, în vreme ce 43% dintre ei s-auseparat <strong>de</strong> copiii lor [27].Au fost <strong>de</strong>finite diferite <strong>ca</strong>racteristici ale<strong>si</strong>stemelor familiale implicând persoane <strong>ca</strong>reabuzează <strong>de</strong> droguri. Aceste familii implicăun nivel înalt al abuzului multigeneraţional<strong>de</strong> droguri şi un nivel înalt <strong>de</strong> <strong>de</strong>ceseneaşteptate sau premature. Expre<strong>si</strong>ilecontradicţiilor sunt primitive şi directe înaceste familii. Mama foloseşte o metodă<strong>si</strong>mbiotică <strong>de</strong> edu<strong>ca</strong>re a copilului, <strong>ca</strong>re seextin<strong>de</strong> în viaţa ulterioară a acestuia. Copilulîncearcă să îşi <strong>de</strong>sfăşoare <strong>de</strong>zvoltarea într-ungrup <strong>de</strong> persoane <strong>ca</strong>re abuzează <strong>de</strong> drogurişi îşi exercită pseudoviziunea bazată peinducere în eroare fără să rupă pe <strong>de</strong>plinlegăturile cu familia. În vreme cemajoritatea abuzatorilor <strong>de</strong> droguri au relaţiifamiliale apropiate timp <strong>de</strong> mulţi ani, uniidintre ei trăiesc doar împărtăşirea unei rutinezilnice [28]. Mamele au un contact exce<strong>si</strong>v<strong>de</strong> apropiat cu fiii lor şi legături emoţionaleintense, astfel încât fericirea şi tristeţeamamei <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> fericirea sau tristeţeafiului său. Contactul apropiat cu fiul esteimportant pentru mamă [27].
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health79Familiile se autopercep a<strong>de</strong>sea <strong>ca</strong> fiin<strong>de</strong>moţional <strong>de</strong>ranjate, mai <strong>de</strong>grabă <strong>de</strong>câtemoţional legate <strong>de</strong> copiii lor. Familiile seautoevaluează într-un mod diferit <strong>de</strong>evaluarea clinicianului [29]. Depen<strong>de</strong>nţiiadolescenţi <strong>de</strong> heroină şi familiile lor au fostgrupate în patru grupuri. Primul este cel al<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţei traumatice, tipul A. În acestgrup, <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa <strong>de</strong> heroină este utilizatăpentru a preveni sau a elimina pani<strong>ca</strong> şistresul <strong>ca</strong>re apare în urma unui evenimenttraumatizant. În mod tipic, aceşti <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţipreferă inhibiţia emoţională şi încearcă să îşimascheze vina. În tipul B, <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa îşi areoriginea într-o nevroză reală şi existăcontradicţii active în <strong>de</strong>rulare. În tipul C,<strong>ca</strong>re implică <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa tranzitorie,familiile tind să mo<strong>de</strong>leze relaţiile într-unanumit tipar şi ignoră mesajele din parteaaltora. Tipul D, <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa sociopată,implică <strong>de</strong>zavantaje sociale şi familii<strong>de</strong>zorganizate. Adaptarea <strong>de</strong>ficitară aacestor <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţi începe într-un stadiuprecoce şi abuzul <strong>de</strong> droguri apare <strong>ca</strong>expre<strong>si</strong>e a conflictelor p<strong>si</strong>hice [30].Literatura referitoare la familie şi abuzul <strong>de</strong>droguri se concentrează pe legăturile<strong>si</strong>mbiotice între mame şi fiii lor <strong>ca</strong>reabuzează <strong>de</strong> droguri, şi absenţa taţilor sautaţii <strong>ca</strong>re nu admit comuni<strong>ca</strong>rea. Ocomparaţie între mamele <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţilor <strong>de</strong>droguri şi cele ale pacienţilor schizofrenici aindi<strong>ca</strong>t că mamele <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţilor au nivelulcel mai ridi<strong>ca</strong>t <strong>de</strong> legături <strong>si</strong>mbiotice cu fiiilor [31].Unele studii au sugerat că ar putea exista ofigură potentă a tatălui versus una periferică/absentă, şi această figură a tatălui poate ju<strong>ca</strong>un rol central. Toţi membrii familiei au avuttendinţa să privească <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa <strong>ca</strong>neobişnuită şi <strong>de</strong>ficientă, şi au perceput-o în<strong>ca</strong>drul unei moralităţi <strong>de</strong>ficitare. Poziţiatatălui ar fi putut fi aceea a unui li<strong>de</strong>rputernic imaginar al familiei, dar mama<strong>de</strong>ţinea puterea în <strong>ca</strong>drul <strong>si</strong>stemului familial[32].Este dificil <strong>de</strong> expli<strong>ca</strong>t funcţionalitatea uneifamilii reale, <strong>de</strong>oarece aceasta estefuncţional bazată pe <strong>de</strong>claraţii personale, şiatât abuzatorul cât şi familia sa fac eforturipentru a obţine aprobarea socială. Încontrast, în vreme ce abuzatorii pot minţisau îşi pot minimaliza comportamentelenegative, membrii familiei tind să exagereze<strong>ca</strong>racteristicile pozitive ale lor şi alefamiliilor lor. Taţii au manifestat mult maimultă <strong>de</strong>zaprobare şi lipsa <strong>de</strong> căldurăemoţională, în vreme ce mamele aumanifestat atitudini exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> protective[33]. S-a afirmat că tristeţea familială fărăsoluţie îi forţează pe abuzatori să se<strong>si</strong>nucidă, <strong>ca</strong> soluţie <strong>de</strong> răspuns lahomeostazia patologică a abuzatorilor <strong>de</strong>droguri. Ambivalenţa şi dificultatea au fostexpli<strong>ca</strong>te prin separare, atât <strong>de</strong> familie cât şi<strong>de</strong> abuzator. Aceasta a fost soluţia gă<strong>si</strong>tă <strong>de</strong>abuzator pentru instabilitatea şi crizaasociată cu o <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă diminuată acopilului în <strong>ca</strong>drul familiei. Familiile<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte nu pot realiza separarea,<strong>de</strong>oarece procesul incomplet al tristeţii esteimpus asupra pier<strong>de</strong>rilor interpersonale, cumar fi <strong>de</strong>cesul, absenţa părintelui saupier<strong>de</strong>rea unui membru important al familiei[34].S-a expli<strong>ca</strong>t in<strong>ca</strong>pacitatea p<strong>si</strong>hopatologică a<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţilor <strong>de</strong> droguri prin absenţafamiliilor, absenţa sau potenţa oricăruiadintre părinţi sau ineficienţa celuilaltpărinte. S-a <strong>de</strong>scris viaţa familială a<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţilor <strong>de</strong> co<strong>ca</strong>ină prin prismamamelor prietenoase şi a taţilor timizi [35].Traiul cu un abuzator a fost <strong>de</strong>scris <strong>ca</strong>susţinerea unui individ cu un nivel scăzut <strong>de</strong>încre<strong>de</strong>re în <strong>si</strong>ne şi viaţă în promiscuitate,iar susţinerea şi <strong>de</strong>zvoltarea unei astfel <strong>de</strong>relaţii este con<strong>si</strong><strong>de</strong>rată <strong>ca</strong> foarte dificilă.Aceste <strong>ca</strong>racteristici ale stilului <strong>de</strong> viaţă facrelaţia unică. Când s-au evaluat relaţiileinterpersonale ale abuzatorilor, relaţiile<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţilor <strong>de</strong> heroină au fost forţate şi<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţii au oferit un suport redus pentrususţinerea şi <strong>de</strong>zvoltarea acestor relaţii.Depen<strong>de</strong>nţii au indi<strong>ca</strong>t a<strong>de</strong>sea că relaţia era
80<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthterminată sau că erau forţaţi să aibă maimulte îndatoriri [36].Femeile <strong>ca</strong>re abuzează <strong>de</strong> droguri preferărelaţii cu bărbaţi <strong>ca</strong>re abuzează <strong>de</strong> droguri şiîncep să utilizeze droguri împreună cuaceştia. Interesul lor sexual este înlocuit <strong>de</strong>abuzul <strong>de</strong> droguri sau <strong>de</strong> satisfacereaactivităţilor legate <strong>de</strong> aceste droguri. Încuplurile <strong>de</strong> utilizatori <strong>de</strong> droguri s-auconstatat legături puternice, atât în cursulprocesului <strong>de</strong> abuz <strong>de</strong> droguri, cât şi încursul procesului <strong>de</strong> privare <strong>de</strong> acestedroguri. Au existat legături între relaţiilereale şi comportamentele premergătoare, încursul abuzului şi după tratament [36].Copiii persoanelor <strong>ca</strong>re abuzează <strong>de</strong>droguri. O secţiune importantă a literaturiise concentrează pe mamele <strong>ca</strong>re abuzează <strong>de</strong>droguri şi <strong>ca</strong>re au utilizat droguri în cursulsarcinii. Gravi<strong>de</strong>le <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte şi copiii lornou-născuţi sunt supuşi riscului <strong>de</strong>compli<strong>ca</strong>ţii medi<strong>ca</strong>le şi p<strong>si</strong>hologice,implicând tulburări pre- şi postnatale mamă- nou-născut. Copiii abuzatorilor pot fisupuşi riscului <strong>de</strong> întârzieri sau tulburări <strong>de</strong><strong>de</strong>zvoltare. Rezultatele indică faptul căaceşti copii, la fel cu cei ai alcoolicelor, potsuferi tulburări somatice, intelectuale şi <strong>de</strong>comportament, probleme şcolare şi socioemoţionale.Literatura conţine încă puţinestudii comparative asupra copiiloralcoolicelor şi ai abuzatoarelor <strong>de</strong> droguri[37].BIBLIOGRAFIE1. Carise D., McLellan A.T., Gifford L.S.,2000, Development of atreatment program <strong>de</strong>scriptor:The addiction treatmentinventory, Subst. Use Misuse35:1797-18182. Carise D., McLellan A.T., Festinger D.S.,Kleber H.D., 2005, I<strong>de</strong>ntifyingUS substance abuse treatmentprograms: A test in one mid<strong>si</strong>zedcity, Subst. Abus. 25:21-283. Kaplan H.I., Freedman A.M., SadockB.J., 1985, Comprehen<strong>si</strong>vetextbook of psychiatry,Williams Wilkins, BaltimoreMD4. Minuchin S., 1974, Families and familytherapy, Harvard Univer<strong>si</strong>tyPress, Cambrige MA5. Bowen M., 1978, Family therapy inclini<strong>ca</strong>l practice, JasonAronson, New York6. Pattison E.M., Kaufmann E., 1981,Family therapy in thetreatment of alcoholism, in:Langsley M.R., Familytherapy and majorpsychopathology, Grune andStratton, New York 301-3247. Steiglass P., 1985, Family systemsapproach to alcoholism, J.Subst. Abuse Treat. 2:161-1678. Steinglass P., Davis D.I., Berenson D.,1997, Observations ofconjointly hospitalizedalcoholic couples duringsobriety and intoxi<strong>ca</strong>tionimpli<strong>ca</strong>tions for theory andtherapy, Fam. Process 16:1-169. Shapiro D.H.Jr., Weatherford V.,Kaufman E., Broenen R.E.,1994, A control profile ofadult children of alcoholics: Apreliminary investigation, Am.J. Drug Alcohol Abuse20:247-26210. Davis D., Berenson D., Steinglass P.,Davis S., 1974, The adaptativeconsequences of drinking,Psychiatry 37:209-21511. Jacob T., Favorini A., Meissel S.,An<strong>de</strong>rson C., 1998, Thealcoholics spouse, childrenand family interactions:Substantive findings andmethodologi<strong>ca</strong>l issues, J. Stud.Alcohol 39:1231-1251
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health8112. Frankenstein W., Hay W.M., NalhanP.E., 1985, Effects ofintoxi<strong>ca</strong>tion on alcoholicsmarrital cummuni<strong>ca</strong>tion andproblem solving, J. Stud.Alcohol 46:1-613. Paolino T.J.Jr., McCrady B.S., 1979,The alcoholic marriaje:Alternative perspectives,Grune and Stratton, New York14. McGrady B.S., 1986, The family in thechange process, in: MillerW.R., Heather N.H., Treatingaddictive behaviors: Processof change, Plenum New York305, 31815. Steinglass P., 1994, Family therapy,alcoholism, in: Galanter M.,Kleber H.D., Textbook ofsubstance abuse treatment,Ameri<strong>ca</strong>n Psychiatric Press,Washington DC 315-32916. Pektas O., Mirsal H., Kalyoncu A.,Tiyaki A., Beyazyurek M.,2002, Relapse in alcohol<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ncy and partnerattitu<strong>de</strong>s, J. Depend. 3:98-10117. Pektas O., Mirsal H., Kalyoncu A., TanD., Beyazyurek M., 2004,Evaluation of the wives ofmale alcohol <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntpatients by group attitu<strong>de</strong>s<strong>ca</strong>le, J. Depend. 5:9-1218. Rychtarik R,G., Tarnowski K.J., St.Lawrence J.S., 1989, Impactof social <strong>de</strong><strong>si</strong>rability responsesets on the self-report ofmarrital adjustment onalcoholics, J. Stud. Alcohol50:24-2919. Orford J., Oppenheimer E., Egen S.,Herrmann C., Gutline J., 1976,The cohe<strong>si</strong>veness of alcoholismcompli<strong>ca</strong>ted marriajeand its influence on treatmentoutcombe, Br. J. Psychiatry128:318-31920. Bilings A:G., Kewssler M., GombergC.A., 1979, Mutual conflictresolution of alcoholic andnon-alcoholic couples duringdrinking and non-drinkingses<strong>si</strong>ons, J. Stud. Alcohol40:183-19521. Genisol E., Yargic I., Saka O. et al.,2003, Prejudice and attitu<strong>de</strong>sof medi<strong>ca</strong>l stu<strong>de</strong>nts aboutalcoholuse, J. Depend. 4:53-5422. Arikan Z., Genc Y., Etik C., Parlak I.,2004, Stigmatization of thepatients and their relatives inalcohol and other substance<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ncies, J. Depend. 5:3-723. El-Guebaly N., Offord D.R., 1977, Theoffspring of alcoholic: Acriti<strong>ca</strong>l review, Am. J.Psychiatry 134:357-36524. Black C., Bucky S.F., Wil<strong>de</strong>r-Padilla S.,1986, The interpersonal an<strong>de</strong>motional consequences ofbeing an adult child of analcoholic, Int. J. Addict.21:213-23125. Belet<strong>si</strong>s S., Brown S., 1981, A<strong>de</strong>velopmental framework forun<strong>de</strong>rstanding the children ofalcoholics, Focus Women, J.Addict. Health 2: 187-20326. Wrgschei<strong>de</strong>r S., 1981, Another Chance:Hope and health for alcoholicfamily, Science and behaviorbooks, Palo Alta CA27. Kaufman E., Kaufmann P., 1979, Familytherapy of substance abusers,In: Kaufman E., Kaufmann P.,Family therapy of drug andalcohol abuse, Gardner Press,New York 95-10328. Stanton M.D., Todd T.C., 1982, Thefamily therapy of drug abuseand addiction, Guilford Press,New York29. Friedman A.S., Utada A., MorriseyM.R., 1987, Families ofadolescent drug abusers arerigd, Fam. Process 26:131-14830. Cancrini L., Cingolani S., CompagnoniF., Constantini D., Mazzoni S.,1988, Juvenile drug addiction:
82<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthA typology of heroin addictsand their families, Fam.Process 27:261-27131. Kaufman E., Reoux J.P., 1991, Thefamily in drug and alcoholaddiction, In: Miller N.S.,Comprehen<strong>si</strong>ve handbook ofdrug and alcohol addiction,Marcel Dekker, New York851-87632. Alexan<strong>de</strong>r B.K., Dibb G.S., 1975,Opiate Addicts and theirparents, Fam. Process 14:499-51433. Emmelkamp P.M.G., Heeres H., 1988,Drug addiction and parentalrearing style: A controlledstudy, Int. J. Addict. 23:207-21634. Turner F.N., Saltz L., 1987, NarcoticAddiction and family process:Death wish or countertransference,J. Subst. AbuseTreat. 4:29-3635. Spotts J,V., Shontz F.C., 1980, A lifetimetheory of chronic drugabuse, NIDA Res. Monogr.30:59-7036. Anglin M.D., Kao C., Harlow L.L.,Peters K., Booth M.W., 1987,Similarity of behavior withinaddict couples, Part 1,Methodology and narcoticspaterns, Int. J. Addict. 22:497-52437. Deren S., 1986, Children of substanceabusers: A review of theliterature, J. Subst. AbuseTreat. 3:77-94
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health83CURĂŢAREA ŞI IGIENIZAREAUTILAJELOR DIN INDUSTRIAALIMENTARĂTurtoi M. 1 , Nicolau A.I. 2 , Turtoi G. 31. Univer<strong>si</strong>tatea „Alma Mater” Sibiu2. Univer<strong>si</strong>tatea „Dunărea <strong>de</strong> Jos” Galaţi, Facultatea Ştiinţa şi Ingineria Alimentelor,3. Westfalia Separator Romania SRL BucureştiREZUMATProdusele agricole <strong>de</strong> origine vegetală şi animală, respectiv produsele alimentare,reprezintă medii i<strong>de</strong>ale pentru <strong>de</strong>zvoltarea microorganismelor. Producătorii <strong>de</strong> alimente auobligativitatea să menţină standar<strong>de</strong>le <strong>de</strong> igienă la un nivel ridi<strong>ca</strong>t, atât pentru utilaje, cât şipentru personalul impli<strong>ca</strong>t în producţie, din con<strong>si</strong><strong>de</strong>rente comerciale, morale şi legale.Operaţiile <strong>de</strong> curăţare şi igienizare sunt influenţate <strong>de</strong> o serie <strong>de</strong> factori: materialul <strong>de</strong>construcţie, starea suprafeţei, natura impurităţilor, <strong>ca</strong>ntitatea <strong>de</strong> impurităţi, compoziţiaagentului <strong>de</strong> spălare, concentraţia, temperatura, inten<strong>si</strong>tatea acţiunii me<strong>ca</strong>nice, duritateaapei, gradul <strong>de</strong> impurifi<strong>ca</strong>re al soluţiei <strong>de</strong> spălare. Meto<strong>de</strong>le <strong>de</strong> curăţare şi igienizaremanuală sunt tot mai mult înlocuite cu tehnici me<strong>ca</strong>nizate sau automatizate, cunoscute subnumele universal CIP (Cleaning In Place). Se realizează prin circulaţia soluţiilor <strong>de</strong><strong>de</strong>tergent, acid, <strong>de</strong>zinfectant şi a apei <strong>de</strong> clătire prin rezervoarele, conductele şi utilajelecomponente ale liniei tehnologice, fără <strong>de</strong>montarea acestora. Instalaţiile CIP automatizatea<strong>si</strong>gură o eficienţă maximă a operaţiilor <strong>de</strong> curăţare şi igienizare.Cuvinte cheie: curăţare, igienizare, sterilizare, CIPABSTRACTRaw materials of vegetal and animal origin and food respectively are i<strong>de</strong>al media formicroorganisms growth. Based on commercial, moral and legal reasons, food producers havethe compulsoriness to maintain to a high level the hygiene standards of food equipment onone hand and staff involved in proces<strong>si</strong>ng on the other hand. Cleaning and sanitization areinfluenced by many factors such as: building material, surface state, impurities nature andquantity, cleaning agent compo<strong>si</strong>tion, concentration, temperature, mechani<strong>ca</strong>l inten<strong>si</strong>ty,water hardness, cleaning agent dirtiness. Manual cleaning and sanitizing methods are moreand more replaced by mechanised or automated techniques named CIP (Cleaning in Place).These techniques are realised circulating the solutions of washing pow<strong>de</strong>r, acid, di<strong>si</strong>nfectantand rin<strong>si</strong>ng water through the tanks, pipes and equipments of a proces<strong>si</strong>ng line without theirdismantling. Automated CIP plants assure a maximum efficiency of cleaning and sanitizingoperations.
84<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthKeywords: cleaning, “Cleaning in Place” - CIP, food proces<strong>si</strong>ng equipment,sanitizing, sterilizingINTRODUCEREProdusele agricole <strong>de</strong> origine vegetală şianimală, respectiv produsele alimentare,sunt prin natura lor, medii i<strong>de</strong>ale pentru<strong>de</strong>zvoltarea microorganismelor, inclu<strong>si</strong>v amultor patogeni. De aceea, pentruprelucrarea, manipularea, ambalarea,<strong>de</strong>pozitarea şi distribuţia lor au fostelaborate numeroase acte normative prin<strong>ca</strong>re sunt reglementate condiţii stricte pentrutoate etapele proceselor tehnologice,începând <strong>de</strong> la obţinerea materiilor prime,până la consumul produselor finite.Producătorii <strong>de</strong> alimente au obligativitateasă menţină standar<strong>de</strong>le <strong>de</strong> igienă la un nivelridi<strong>ca</strong>t, atât pentru utilaje, cât şi pentrupersonalul impli<strong>ca</strong>t în producţie, dinurmătoarele con<strong>si</strong><strong>de</strong>rente:‣ comerciale: produsele igienice <strong>ca</strong>rese păstrează în condiţii bune şi nuprezintă pericole pentru sănătateaconsumatorilor se vând bine –consumatorii vor cumpăra din nouastfel <strong>de</strong> produse; în schimb, unprodus contaminat, susceptibil <strong>de</strong>alterare înainte <strong>de</strong> expirareatermenului <strong>de</strong> valabilitate sau <strong>ca</strong>re<strong>de</strong>vine subiectul reclamaţiilor cătreautorităţile competente (<strong>de</strong> exemplu,Oficiul pentru Protecţia Consumatorilor,Direcţia Sanitar – Veterinarăetc.) contribuie nemijlocit la<strong>de</strong>teriorarea imaginii producătoruluişi scă<strong>de</strong>rea drastică a vânzărilor‣ morale: cei mai mulţi consumatorinu au o<strong>ca</strong>zia să vadă vreodatăfabricile <strong>de</strong> industrie alimentară saumodul <strong>de</strong> manipulare a produseloralimentare, dar au <strong>de</strong>plină încre<strong>de</strong>reîn producător, reputaţia acestuiagarantând că operaţiile se realizeazăîn cele mai igienice condiţii, <strong>de</strong> cătrepersonal <strong>ca</strong>lifi<strong>ca</strong>t şi preocupatpermanent <strong>de</strong> respectarea condiţiilor<strong>de</strong> igienă‣ legale: agenţii comerciali şiproducătorii sunt monitorizaţi prinlege în ceea ce priveşte <strong>ca</strong>litatea şisănătatea, astfel că nerespectareapreve<strong>de</strong>rilor legale lo<strong>ca</strong>le saunaţionale poate conduce la acţiunidrastice şi costi<strong>si</strong>toare.O parte esenţială a proceselor <strong>de</strong>sfăşurateîntr-o întreprin<strong>de</strong>re <strong>de</strong> industrie alimentarăeste reprezentată <strong>de</strong> curăţarea şi igienizareautilajelor şi a traseelor <strong>de</strong> conducte cu <strong>ca</strong>revin în contact materiile prime,semifabri<strong>ca</strong>tele şi produsele finite.Importanţa operaţiilor <strong>de</strong> curăţare şiigienizare a instalaţiilor în industriaalimentară rezultă şi din faptul că, înîntreprin<strong>de</strong>rile producătoare mari, mai mult<strong>de</strong> un sfert din orele efectiv lucrate sunt<strong>de</strong>stinate acestor operaţii.Prevenirea este cu certitudine mai bună<strong>de</strong>cât tratamentul, astfel că producătorii <strong>de</strong>alimente sunt conştienţi că respectareacerinţelor legale şi menţinerea producţiei lastandar<strong>de</strong> ridi<strong>ca</strong>te sunt cele mai bune şi maicorecte căi <strong>de</strong> păstrare a poziţiei pe piaţa <strong>de</strong><strong>de</strong>sfacere.OBIECTIVELE CURĂŢĂRII ŞIIGIENIZĂRIIPentru <strong>de</strong>finirea gradului <strong>de</strong> curăţare suntutilizaţi următorii termeni:– curăţare fizică – în<strong>de</strong>părtarea tuturorimpurităţilor vizibile <strong>de</strong> pe suprafaţă;– curăţare chimică – în<strong>de</strong>părtarea nu doar amurdăriei vizibile, ci şi a reziduurilormicroscopice <strong>ca</strong>re pot fi <strong>de</strong>tectate prin gustsau miros, dar nu sunt vizibile cu ochiulliber;– curăţare bacteriologică – obţinută prin<strong>de</strong>zinfectare;– sterilizare – distrugerea tuturor microorganismelor.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health85În întreprin<strong>de</strong>rile <strong>de</strong> industrie alimentară,obiectivul operaţiilor <strong>de</strong> curăţare şiigienizare este aproape întot<strong>de</strong>aunacurăţarea chimică şi bacteriologică, astfel căsuprafaţa utilajelor şi a instalaţiilor este întâicurăţată bine cu soluţii <strong>de</strong> <strong>de</strong>tergenţi, apoi<strong>de</strong>zinfectată.Impurităţile prezente pe suprafaţa utilajelorşi a instalaţiilor <strong>de</strong> prelucrare a materiilorprime vegetale şi animale constau în<strong>de</strong>pozite a căror compoziţie este bazată pecomponente din materiile prime,componente <strong>ca</strong>re sunt surse <strong>de</strong> hrană pentrubacteriile prezente.La încălzirea produselor la temperaturi maimari <strong>de</strong> 50-60°C, pe pereţii utilajelor şi aiconductelor se <strong>de</strong>pun săruri <strong>de</strong> <strong>ca</strong>lciu şimagneziu, fosfaţi, proteine, lipi<strong>de</strong> etc,acestea formând o crustă <strong>ca</strong>re a<strong>de</strong>ră puternicla suprafaţă şi se îmbrunează după maimulte ore <strong>de</strong> funcţionare.Curăţarea şi igienizarea utilajelor necesareobţinerii unui produs alimentar este cerutăpentru a se a<strong>si</strong>gura că inocuitatea,i<strong>de</strong>ntitatea, <strong>ca</strong>litatea sau puritatea produsuluinu sunt afectate prin:– preluare <strong>de</strong> la o şarjă prece<strong>de</strong>ntă;– microorganisme <strong>ca</strong>re alterează produsul;– scurgeri nedorite în produs;– reducerea eficienţei prelucrării prin<strong>de</strong>punere <strong>de</strong> sediment, <strong>de</strong> exemplu lautilajele în <strong>ca</strong>re are loc transfer <strong>de</strong> căldură.Cu toate că utilajele şi instalaţiile dinindustria alimentară pot fi curăţatebacteriologic fără a fi necesară curăţareafizică sau chimică, <strong>de</strong>zinfectarea este maiuşor <strong>de</strong> realizat dacă suprafeţele în discuţiesunt cel puţin curăţate fizic.FACTORI CAREINFLUENŢEAZĂ CURĂŢAREAŞI IGIENIZAREAOperaţiile <strong>de</strong> curăţare şi igienizare suntinfluenţate <strong>de</strong> o serie <strong>de</strong> factori, cla<strong>si</strong>fi<strong>ca</strong>ţiastfel:– factori <strong>ca</strong>re <strong>ca</strong>racterizează suprafaţasupusă spălării: materialul <strong>de</strong> construcţie,starea suprafeţei;– factori <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţi <strong>de</strong> impurităţi: naturaimpurităţilor, <strong>ca</strong>ntitatea <strong>de</strong> impurităţi;– factori ce <strong>de</strong>termină gradul <strong>de</strong> acţiune alunei soluţii <strong>de</strong> spălare: compoziţia agentului<strong>de</strong> spălare, concentraţia, temperatura,inten<strong>si</strong>tatea acţiunii me<strong>ca</strong>nice, duritateaapei, gradul <strong>de</strong> impurifi<strong>ca</strong>re al soluţiei <strong>de</strong>spălare.Influenţa materialului şi a stăriisuprafeţeiImpurităţile sunt reţinute pe suprafeţe prin:– neregularităţile suprafeţei;– forţele electrostatice dintre suprafaţă şiimpurităţi;– forţele electrostatice dintre diferite tipuri<strong>de</strong> impurităţi.Scă<strong>de</strong>rea vitezei <strong>de</strong> spălare este cu atât maimare cu cât rugozitatea suprafeţei este maimare, <strong>de</strong>oarece impurităţile pătrund maimult în rugozităţi, iar timpul <strong>de</strong> spălare estemai lung.Cercetările întreprinse, în condiţii i<strong>de</strong>ntice,pentru studiul naturii materialului <strong>de</strong>construcţie a suprafeţei expuse curăţării şiigienizării, au <strong>de</strong>monstrat că viteza <strong>de</strong>spălare este mai mare pentru suprafeţe dinoţel, oţel inoxidabil sau sticlă, faţă <strong>de</strong>suprafeţe din cupru, zinc, alamă, lemn saumateriale plastice.Un studiu obiectiv realizat <strong>de</strong> UnileverResearch [1] asupra curăţării şi igienizăriiconductelor <strong>de</strong> 38 mm şi 76 mm, a<strong>de</strong>monstrat că o viteză <strong>de</strong> 1,5 m/s esteoptimă din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al:– gro<strong>si</strong>mii stratului laminar la pereteleconductei – viteza nu variază semnifi<strong>ca</strong>tiv înfuncţie <strong>de</strong> variaţia diametrului conductei;– vitezei marginii substratului laminar <strong>ca</strong>re,<strong>de</strong> asemenea nu variază semnifi<strong>ca</strong>tiv cudiametrul conductei;– rugozităţii suprafeţei;
86<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health– unui inocul <strong>de</strong> microorganisme <strong>de</strong> 105ufc*/cm 2 , constatându-se o reducere la maipuţin <strong>de</strong> 10 ufc/cm 2 după o durată <strong>de</strong> 10minute <strong>de</strong> spălare.Muchiile ascuţite rămase după polizareme<strong>ca</strong>nică pot fi în<strong>de</strong>părtate prinelectropolizare, dar rugozitatea suprafeţei nuse va îmbunătăţi semnifi<strong>ca</strong>tiv.Influenţa naturii, stării şi <strong>ca</strong>ntităţii <strong>de</strong>impurităţiMurdăria reprezintă o masă heterogenă <strong>de</strong>substanţe <strong>ca</strong>re, din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re alpo<strong>si</strong>bilităţilor <strong>de</strong> în<strong>de</strong>părtare în procesul <strong>de</strong>spălare, este alcătuită din:– combinaţii organice şi anorganice solubileîn apă: zaharoză, <strong>si</strong>rop, amidon, făină, aciziorganici, proteine (sânge, albuş <strong>de</strong> ou etc),săruri anorganice;– combinaţii anorganice insolubile în apă:praf, argilă, <strong>si</strong>li<strong>ca</strong>ţi;– combinaţii organice nepolare insolubile înapă: benzină, petrol, unsori, lacuri, vopsele,gră<strong>si</strong>mi animale şi uleiuri vegetale;– combinaţii organice polare, insolubile înapă: acizi graşi [2].Soliditatea legăturilor ce se stabilesc întreimpurităţi şi material (forţe me<strong>ca</strong>nice, <strong>de</strong>interfaţă, electrostatice etc) <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong>natura şi proprietăţile murdăriei, <strong>ca</strong> şi alematerialului din <strong>ca</strong>re este confecţionatutilajul, viteza <strong>de</strong> spălare fiind uşorinfluenţată <strong>de</strong> aceste legături.Un rol <strong>de</strong>osebit îl are şi vechimea <strong>de</strong>păstrare a impurităţilor pe suport, viteza <strong>de</strong>spălare variind invers proporţional cuaceasta.pentru fie<strong>ca</strong>re impuritate şi pentru fie<strong>ca</strong>reagent <strong>de</strong> spălare.Influenţa compoziţiei şi concentraţieisoluţiei <strong>de</strong> spălareViteza <strong>de</strong> spălare creşte odată cu creştereaconcentraţiei soluţiei <strong>de</strong> spălare, dar numaipână la atingerea unei valori limită peste<strong>ca</strong>re rămâne constantă sau chiar poate săs<strong>ca</strong>dă. Este important să se cunoascăvalorile limită pentru <strong>ca</strong> eficienţa economicăa spălării să fie maximă.Influenţa temperaturiiMurdăria este eliminată cu atât mai uşor cucât temperatura soluţiei <strong>de</strong> spălare este mairidi<strong>ca</strong>tă, procesul <strong>de</strong> curăţare fiind accelerat,prin urmare eficienţa agenţilor <strong>de</strong> curăţarecreşte cu creşterea temperaturii pentruaceeaşi concentraţie. Pentru aceeaşieficienţă, însă, concentraţia soluţiei <strong>de</strong>spălare poate fi redusă cu creştereatemperaturii.Viteza <strong>de</strong> spălare creşte cu creştereatemperaturii în limitele 5-95°C, până la oanumită valoare optimă a acesteia, după <strong>ca</strong>res<strong>ca</strong><strong>de</strong> brusc.O spălare bună, concretizată printr-un efectbiologic <strong>de</strong> curăţare bun, se realizează latemperaturi cuprinse în intervalul 60-85°C.Se poate obţine acelaşi efect <strong>de</strong> distrugere amicroorganismelor, fie prin creştereatemperaturii cu 5,5 °C, fie prin creştereaconcentraţiei soluţiei cu 50%. Cu toateacestea, trebuie menţionat că apli<strong>ca</strong>reaacestei reguli poate fi efectuată într-undomeniu îngust [3].De asemenea, importantă este încăr<strong>ca</strong>reasoluţiei <strong>de</strong> spălare cu impurităţi, <strong>si</strong>tuaţie la<strong>ca</strong>re se ajunge datorită reutilizării soluţieidin motive <strong>de</strong> rentabilitate. Astfel, viteza <strong>de</strong>spălare s<strong>ca</strong><strong>de</strong> cu creşterea conţinutului <strong>de</strong>impurităţi antrenat <strong>de</strong> soluţie, <strong>ca</strong>pacitatea <strong>de</strong>spălare a unei soluţii având alte valori limităInfluenţa acţiunii me<strong>ca</strong>niceEfectul me<strong>ca</strong>nic al stropirii cu soluţii <strong>de</strong>spălare sau apă <strong>de</strong> clătire pulverizate cuajutorul dispozitivelor <strong>de</strong> stropire contribuie,<strong>de</strong> asemenea, la creşterea vitezei <strong>de</strong> spălare.Importante sunt <strong>de</strong>bitul <strong>de</strong> soluţie, pre<strong>si</strong>uneaşi recircularea soluţiei. Experimental, s-a
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health87constatat că viteza <strong>de</strong> spălare creşte până laun anumit <strong>de</strong>bit după <strong>ca</strong>re, oricât ar fi acestamărit, ea rămâne constantă.Influenţa durităţii apeiApa este cel mai ieftin agent <strong>de</strong> spălareutilizat însă, pentru a corespun<strong>de</strong> acestuiscop, trebuie să în<strong>de</strong>plinească anumitecondiţii, una dintre acestea fiind duritatea.Duritatea apei este exprimată, uzual, în mg/lCaO (Europa) sau CaCO 3 (Ameri<strong>ca</strong> <strong>de</strong>Nord), în ciuda faptului că în apă pot fiprezenţi mai mulţi <strong>ca</strong>tioni (Ca 2+ şi Mg 2+ ) sauanioni (SO 4 2- , Cl - , NO 3 - , fosfaţi sau <strong>si</strong>li<strong>ca</strong>ţi).Poate fi: temporară, datorată prezenţeibi<strong>ca</strong>rbonaţilor <strong>de</strong> <strong>ca</strong>lciu şi <strong>de</strong> magneziu <strong>ca</strong>redispar prin fierbere, permanentă, dată <strong>de</strong>sărurile fixe <strong>de</strong> <strong>ca</strong>lciu şi magneziu(exemplu: sulfaţi, cloruri) <strong>ca</strong>re nu disparprin fierbere; totală, <strong>ca</strong>re este sumadurităţilor temporară şi permanentă.Duritatea temporară este importantă înfazele <strong>de</strong> clătire <strong>de</strong>oarece hidroxidul <strong>de</strong>sodiu poate reacţiona cu bi<strong>ca</strong>rbonatul <strong>de</strong><strong>ca</strong>lciu cu formare <strong>de</strong> <strong>ca</strong>rbonat <strong>de</strong> <strong>ca</strong>lciu.Adaosul <strong>de</strong> polifosfaţi în apa <strong>de</strong> clătire estebenefic, aceşti compuşi combinându-se cuionii <strong>de</strong> <strong>ca</strong>lciu şi magneziu pe <strong>ca</strong>re îi menţinîn suspen<strong>si</strong>e prin chelatizare.A<strong>de</strong>sea se practică în<strong>de</strong>părtarea din apa <strong>de</strong>clătire a ionilor <strong>ca</strong>re formează <strong>de</strong>puneri, celmai folo<strong>si</strong>t <strong>de</strong>durizator fiind un strat <strong>de</strong>răşină <strong>de</strong> zeolit <strong>de</strong> sodiu <strong>ca</strong>re schimbă ionii<strong>de</strong> sodiu cu ionii <strong>de</strong> <strong>ca</strong>lciu şi magneziuformatori <strong>de</strong> <strong>de</strong>puneri. Regenerareaschimbătorului <strong>de</strong> ioni este obţinută printratarea răşinii epuizate cu o soluţie <strong>de</strong>saramură 10%. În timpul acestui proces ionii<strong>de</strong> <strong>ca</strong>lciu şi magneziu sunt înlocuiţi cu ioni<strong>de</strong> sodiu.Alte proprietăţi pe <strong>ca</strong>re trebuie să lesatisfacă apa:– pH neutru sau uşor al<strong>ca</strong>lin (apa acidă<strong>de</strong>termină coroziunea utilajelor şi aconductelor);– să fie lip<strong>si</strong>tă <strong>de</strong> miros, incoloră, limpe<strong>de</strong>,fără impurităţi.În general, apa trebuie să corespundăcriteriilor <strong>de</strong> potabilitate, dar în fie<strong>ca</strong>redomeniu al industriei alimentare existăstabilite o serie <strong>de</strong> condiţii speciale.METODE DE CURĂŢARE ŞIIGIENIZARE. METODA CIPCaracteristică pentru industria alimentară în<strong>ca</strong>re sunt prelucrate produse perisabile, estenece<strong>si</strong>tatea a<strong>si</strong>gurării unei curăţări şiigienizări corespunzătoare după fie<strong>ca</strong>reşarjă, ciclu sau schimb <strong>de</strong> producţie.Meto<strong>de</strong>le cla<strong>si</strong>ce <strong>de</strong> curăţare şi igienizareconstau în spălare cu <strong>de</strong>tergenţi, fre<strong>ca</strong>re cuperia, <strong>de</strong>zinfecţie cu un antiseptic a<strong>de</strong>cvat şiclătire finală cu apă. Aceste meto<strong>de</strong> nece<strong>si</strong>tămanoperă multă şi dificilă, iar succesuloperaţiilor <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> exclu<strong>si</strong>v <strong>de</strong>conştiinciozitatea operatorului.Meto<strong>de</strong>le <strong>de</strong> curăţare şi igienizare manualăsunt tot mai mult înlocuite cu tehnicime<strong>ca</strong>nizate sau automatizate cunoscute subnumele universal CIP. CIP este abreviereapentru Cleaning In Place şi poate fi <strong>de</strong>finităastfel: “Igienizarea părţilor utilajelor <strong>ca</strong>revin în contact cu produsul, fără <strong>de</strong>montareasau <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea lor”.Tehni<strong>ca</strong> <strong>de</strong> curăţare şi igienizare CIP serealizează prin circulaţia soluţiilor <strong>de</strong><strong>de</strong>tergent, acid, <strong>de</strong>zinfectant şi a apei <strong>de</strong>clătire prin rezervoarele, conductele şiutilajele componente ale liniei tehnologice,fără <strong>de</strong>montarea acestora.În <strong>ca</strong>zul conductelor, pompelor, ventilelor,schimbătoarelor <strong>de</strong> căldură, separatoarelorcentrifugale etc, trecerea cu viteză mare alichi<strong>de</strong>lor prin circuitul <strong>de</strong> spălare şiigienizare generează un efect me<strong>ca</strong>nic <strong>de</strong>în<strong>de</strong>părtare a <strong>de</strong>punerilor <strong>de</strong> impurităţi.Pentru alte utilaje fără elemente mobile sau
88<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health<strong>de</strong> <strong>ca</strong>pacităţi mari, precum rezervoare,<strong>ca</strong>zane, se aplică tehni<strong>ca</strong> <strong>de</strong> pulverizare aagentului <strong>de</strong> spălare, respectiv <strong>de</strong> clătire pesuprafaţa cea mai <strong>de</strong> sus, urmată <strong>de</strong> curgerepe pereţi. Efectul me<strong>ca</strong>nic <strong>de</strong> în<strong>de</strong>părtare aimpurităţilor este, a<strong>de</strong>sea, insuficient, darpoate fi îmbunătăţit prin folo<strong>si</strong>rea unor duze<strong>de</strong> pulverizare specială. Pentru aceasta sefolosesc volume mari <strong>de</strong> soluţii <strong>de</strong><strong>de</strong>tergent, acid şi apă <strong>de</strong> clătire <strong>ca</strong>re trebuiesă circule rapid şi să fie recirculate [4].Orice instalaţie <strong>de</strong> curăţare/spălare şiigienizare CIP are în componenţă rezervoarecu soluţii <strong>de</strong> <strong>de</strong>tergent, acid, <strong>de</strong>zinfectant,rezervoare cu apă <strong>de</strong> clătire, circuite CIPcompuse din conducte, ventile, dispozitive<strong>de</strong> spălare / pulverizare montate în interiorulutilajelor şi un panou <strong>de</strong> control automat.Etapele parcurse într-un ciclu <strong>de</strong> curăţare şiigienizare CIP diferă în funcţie <strong>de</strong> circuitul<strong>ca</strong>re trebuie spălat. Spre exemplu, ciclul <strong>de</strong>spălare CIP pentru un circuit “<strong>ca</strong>ld” <strong>ca</strong>reconţine utilaje în <strong>ca</strong>re au loc procese cutransfer <strong>de</strong> căldură (schimbătoare <strong>de</strong> căldurăpentru pasteurizare, încălzire sau răcire,<strong>ca</strong>zane <strong>de</strong> fierbere, vane <strong>de</strong> coagulare)nece<strong>si</strong>tă parcurgerea următoarelor etape [5]:‣ Recuperarea resturilor <strong>de</strong> produsprin răzuire, scurgere şi evacuare cuapă sau aer comprimat. Aceastăetapă are <strong>ca</strong> obiective reducereapier<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong> produs, uşurareaspălării şi reducerea cheltuielilor cuapa reziduală.‣ Clătire cu apă <strong>ca</strong>ldă timp <strong>de</strong> cir<strong>ca</strong>10 minute pentru în<strong>de</strong>părtareaimpurităţilor gro<strong>si</strong>ere imediat dupăoprirea producţiei, pentru a se evitaus<strong>ca</strong>rea impurităţilor pe suprafaţautilajelor şi pentru a se reduceconsumul <strong>de</strong> <strong>de</strong>tergent.‣ Spălare cu soluţie <strong>de</strong> <strong>de</strong>tergental<strong>ca</strong>lin, <strong>de</strong> obicei o soluţie 0,5–1,5%hidroxid <strong>de</strong> sodiu cu temperatura <strong>de</strong>70-80°C, <strong>ca</strong>re acţionează timp <strong>de</strong>cir<strong>ca</strong> 30 min. La această soluţie seadaugă agenţi ten<strong>si</strong>oactivi (<strong>de</strong>exemplu alchil-aril-sulfonat) şiemul<strong>si</strong>fianţi (polifosfaţi) pentruîn<strong>de</strong>părtarea impurităţilor şiprevenirea floculării. Factorii <strong>ca</strong>reinfluenţează spălarea sunt:concentraţia soluţiei <strong>de</strong> <strong>de</strong>tergent,temperatura soluţiei, efectul me<strong>ca</strong>ni<strong>ca</strong>supra suprafeţei spălate (viteza <strong>de</strong>pulverizare) şi durata operaţiei <strong>de</strong>spălare.‣ Clătire cu apă <strong>ca</strong>ldă curată pentruîn<strong>de</strong>părtarea urmelor <strong>de</strong> soluţieal<strong>ca</strong>lină, <strong>ca</strong>re altfel poate contaminaulterior produsul în şarja sau etapa<strong>de</strong> producţie următoare. Se preferăapă cu duritate mică pentru a sepreveni <strong>de</strong>punerea sărurilor pesuprafaţa utilajelor.‣ Spălare cu o soluţie <strong>de</strong> acid, <strong>de</strong>obicei 0,5–1% acid azotic cutemperatura <strong>de</strong> 75°C timp <strong>de</strong> cir<strong>ca</strong>30 minute;‣ Clătire cu apă curată. Dupătratamentul cu soluţii al<strong>ca</strong>line şiaci<strong>de</strong> la temperatură ridi<strong>ca</strong>tă,utilajele şi conductele sunt practicsterile. De aceea, este necesar să seprevină creşterea bacteriilor pedurata nopţii în resturile <strong>de</strong> apă <strong>de</strong>clătire rămase în <strong>si</strong>stem. Aceasta serealizează prin acidifierea apei finale<strong>de</strong> clătire până la un pH < 5, prinadaos <strong>de</strong> acid fosforic sau citric,mediul acid prevenind <strong>de</strong>zvoltareamajorităţii bacteriilor.‣ Dezinfectare. Utilajele corectspălate cu soluţii al<strong>ca</strong>line şi aci<strong>de</strong>sunt curate fizic şi chimic şi, într-oanumită măsură, bacteriologic. Acestefect poate fi îmbunătăţit prin<strong>de</strong>zinfectare, iar în <strong>ca</strong>zul utilajelordin linii <strong>de</strong> produse ambalate aseptic,prin sterilizare. Dezinfectarea seefectuează dimineaţa, chiar înainte<strong>de</strong> începerea lucrului, putând firealizată astfel:– termic – cu apă fierbinte cutemperatura <strong>de</strong> 90-95°C timp<strong>de</strong> 10–15 minute sau cu abur;
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health89– chimic – cu soluţii <strong>de</strong><strong>de</strong>zinfectant (clor, acizi, apăoxigenată).Atunci când <strong>de</strong>zinfectarea se realizează lafinal, după oprirea producţiei, soluţia <strong>de</strong><strong>de</strong>zinfectant trebuie spălată cu apă pentru ase evita prezenţa resturilor <strong>de</strong> soluţie <strong>ca</strong>repot ata<strong>ca</strong> suprafaţa metalului.‣ Răcire gradată cu apă rece [6].În <strong>ca</strong>zul unui circuit “rece” <strong>ca</strong>re conţinenumai trasee <strong>de</strong> conducte, rezervoare <strong>de</strong><strong>de</strong>pozitare produs, lipseşte etapa <strong>de</strong> spălarecu soluţie <strong>de</strong> acid.Instalaţiile CIP automatizate a<strong>si</strong>gură oeficienţă maximă a operaţiilor <strong>de</strong> curăţare şiigienizare. Având în ve<strong>de</strong>re investiţiile marinecesare, pentru alegerea unei instalaţii CIPcorespunzătoare şi din acest punct <strong>de</strong>ve<strong>de</strong>re, nu numai al eficienţei spălării şi<strong>de</strong>zinfectării, trebuie să se ţină seama <strong>de</strong>următoarele condiţii:– alegerea unor dispozitive <strong>de</strong> pulverizarea<strong>de</strong>cvate;– amplasarea corectă a dispozitivelor <strong>de</strong>pulverizare, astfel încât jetul <strong>de</strong> soluţii <strong>de</strong>spălare, <strong>de</strong>zinfectare sau apă <strong>de</strong> clătire săacopere complet suprafaţa <strong>ca</strong>re trebuiecurăţată şi igienizată;– amplasarea corectă a circuitelor <strong>de</strong> spălareîn fabrici;– a<strong>si</strong>gurarea controlului automat alconcentraţiei soluţiei;– alegerea unor pompe cu <strong>ca</strong>racteristicicorespunzătoare (<strong>de</strong>bit, pre<strong>si</strong>une, diametruconducte, turaţie);– a<strong>si</strong>gurarea controlului şi a înregistrăriiautomate a temperaturii pentru rezervorul <strong>de</strong>soluţie al<strong>ca</strong>lină.Automatizarea operaţiilor <strong>de</strong> curăţare şiigienizare impune adaptarea unor meto<strong>de</strong>noi <strong>de</strong> control al concentraţiei soluţiilor:dispozitive electronice bazate pe traductoareconductometrice sau potenţiometrice cusemnalizare centralizată pe panoul <strong>de</strong>control al instalaţiei <strong>de</strong> spălare şi igienizare.Substanţele cele mai utilizate pentrucurăţare sunt al<strong>ca</strong>line, în special pe bază <strong>de</strong>hidroxid <strong>de</strong> sodiu şi <strong>ca</strong>rbonat <strong>de</strong> sodiu.Aceste substanţe sunt <strong>ca</strong>racterizate printr-oactivitate <strong>de</strong> suprafaţă: micşoreazăcon<strong>si</strong><strong>de</strong>rabil ten<strong>si</strong>unea apei, <strong>de</strong>sprind şiantrenează impurităţile, saponifică gră<strong>si</strong>mileşi dizolvă <strong>de</strong>punerile. În <strong>de</strong>tergenţiicomerciali, acestor substanţe li se adaugădiferiţi aditivi pentru a le mări eficienţa:<strong>si</strong>li<strong>ca</strong>ţi, fosfaţi, clorură <strong>de</strong> sodiu, gluconaţi,stabilizatori.Dezinfectanţii folo<strong>si</strong>ţi sunt acizi, al<strong>ca</strong>lini sauneutri. Dezinfectanţii acizi au la bază, <strong>de</strong>obicei, diferite combinaţii chimice alefluorului, cei al<strong>ca</strong>lini, acidul hipocloros, iarcei neutri, grupul cel mai heterogen dinpunct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re chimic: al<strong>de</strong>hidă formică,cloramină, apă oxigenată, săruri cuaternare<strong>de</strong> amoniu. Dintre <strong>de</strong>zinfectanţii neutri, ceamai mare importanţă o prezintă sărurilecuaternare <strong>de</strong> amoniu <strong>ca</strong>re, în afara uneiacţiuni bacterici<strong>de</strong> puternice, au şi o acţiune<strong>de</strong> suprafaţă con<strong>si</strong><strong>de</strong>rabilă.Pentru a se stabili ce tip <strong>de</strong> instalaţie CIPpoate fi folo<strong>si</strong>tă pentru spălarea şiigienizarea utilajelor unei linii tehnologice,se ţine seama <strong>de</strong> următorii factori:– <strong>de</strong>punerile <strong>de</strong> reziduuri <strong>de</strong> produs înutilajele componente şi pe traseele <strong>de</strong>conducte trebuie să fie <strong>de</strong> acelaşi tip, pentrua se putea folo<strong>si</strong> acelaşi tip <strong>de</strong> <strong>de</strong>tergent,respectiv <strong>de</strong>zinfectant;– suprafaţa utilajelor <strong>ca</strong>re trebuie curăţatătrebuie să fie din acelaşi material sau, celpuţin, din materiale compatibile cu acelaşi<strong>de</strong>tergent şi <strong>de</strong>zinfectant;– toate componentele circuitului trebuie săpoată fi curăţate în acelaşi timp [7].În funcţie <strong>de</strong> <strong>ca</strong>pacitatea <strong>de</strong> prelucrare aliniei tehnologie, se pot alege diferite tipuri<strong>de</strong> instalaţii <strong>de</strong> curăţare şi igienizare CIP:– instalaţii CIP mobile, <strong>de</strong> <strong>ca</strong>pacitate mică;– instalaţii CIP centralizate potrivite pentru<strong>ca</strong>pacităţi <strong>de</strong> producţie medii şi mici;– instalaţii CIP <strong>de</strong>scentralizate folo<strong>si</strong>te înfabricile mari.
90<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthDISPOZITIVE DEPULVERIZAREDispozitivele <strong>de</strong> spălare, <strong>ca</strong> părţicomponente ale unei instalaţii CIP, suntreprezentate <strong>de</strong> duze <strong>de</strong> pulverizare fixe şidispozitive <strong>de</strong> spălare rotative sau orbitalemontate în interiorul utilajelor incluse încircuitul CIP. Dispozitivele <strong>de</strong> spălarerotative şi orbitale, conţin un număr <strong>de</strong> duze<strong>de</strong> pulverizare într-un aranjament specific.Duzele <strong>de</strong> pulverizare (Figura 1) pot ficonfecţionate, în afară <strong>de</strong> oţel inoxidabil <strong>de</strong><strong>ca</strong>litate, şi din materiale <strong>si</strong>ntetice:politetrafluoretilenă (PTFE) / polipropilenă(PP). Se montează la <strong>ca</strong>pătul conductei CIP,aflat în interiorul utilajelor supuseprogramului <strong>de</strong> spălare CIP prin <strong>si</strong>mplăintroducere sau prin înfiletare.a b c dFigura 1. Duze <strong>de</strong> pulverizare/stropire şi dispozitive <strong>de</strong> spălare [8]Legendă:a) duze <strong>de</strong> stropire <strong>de</strong>stinate spălării interiorului utilajelor <strong>ca</strong>re funcţionează la pre<strong>si</strong>une internă scăzută. Suntprevăzute cu orificii cu forme şi dimen<strong>si</strong>uni speciale astfel încât să se obţină configuraţii diferite <strong>de</strong> curgere aagenţilor <strong>de</strong> spălareb) dispozitiv <strong>si</strong>mplu cu o <strong>si</strong>ngură duză <strong>de</strong> stropirec) dispozitiv <strong>de</strong> spălare rotativd) dispozitiv <strong>de</strong> spălare orbitalDispozitivele <strong>de</strong> spălare rotative (Figura 2)se rotesc încet în plan, astfel că jeturilepulverizate prin orificiile duzelor <strong>de</strong> stropirecomponente, ajung mereu pe o altă porţiunea suprafeţei ce trebuie curăţată.abFigura 2. Exemple <strong>de</strong> dispozitive <strong>de</strong> spălare rotative folo<strong>si</strong>te în <strong>si</strong>stemul CIPpentru spălarea utilajelor [9]Legendă:a) dispozitiv <strong>de</strong> spălare rotativ cu montare în utilajb) dispozitiv <strong>de</strong> spălare rotativ cu poziţionare manuală în utilajSpre <strong>de</strong>osebire <strong>de</strong> dispozitivele <strong>de</strong> spălarerotative, jeturile ce pornesc <strong>de</strong> la duzele <strong>de</strong>stropire ale dispozitivelor <strong>de</strong> spălare orbitale(Figura 3) se rotesc în două planuri.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health91La ambele dispozitive, rotative şi orbitale,eficienţa spălării şi igienizării este mairidi<strong>ca</strong>tă <strong>de</strong>cât în <strong>ca</strong>zul folo<strong>si</strong>rii duzelor <strong>de</strong>pulverizare fixe, astfel că utilizarea lor esterecomandată pentru utilajele cu risc crescut<strong>de</strong> <strong>de</strong>punere <strong>de</strong> impurităţi, resturi <strong>de</strong> produs,microorganisme etc.a b cFigura 3. Dispozitive <strong>de</strong> spălare orbitale [10]Legendă:a) dispozitiv <strong>de</strong> spălare orbital introdus parţial în rezervorul / utilajul supus programului CIP, fixat cu flanşăstandard <strong>de</strong> peretele rezervorului / utilajuluib) partea inferioară a dispozitivului <strong>de</strong> spălare orbital – prevăzut cu duze <strong>de</strong> stropire <strong>ca</strong>re se rotesc pe două nivelec) reprezentarea schematizată a modului <strong>de</strong> acţiune a dispozitivului <strong>de</strong> spălare orbitalDispozitivele <strong>de</strong> spălare rotative şi orbitalese confecţionează numai din oţel inoxidabil,cu excepţia duzelor componente, <strong>ca</strong>re pot ficonfecţionate şi din materiale plastice(PTFE, PP).În Figurile 4 şi 5 sunt reprezentate poziţiipo<strong>si</strong>bile <strong>de</strong> montare şi acţiune aledispozitivelor <strong>de</strong> spălare în utilaje/recipiente verti<strong>ca</strong>le, respectiv orizontale.a b c dFigura 4. Poziţii <strong>de</strong> montare şi acţiune ale dispozitivelor <strong>de</strong> spălare în utilaje /recipiente verti<strong>ca</strong>le [11]Legendă:a) montare centrală la partea superioară, pentru stropire pe toţi pereţii interiorib) montare laterală la partea superioară, pentru stropire pe toţi pereţii interioric) montare centrală la partea superioară cu stropire la partea superioară şi scurgere pe pereţii lateralid) montare laterală la partea inferioară cu stropire la partea superioară şi scurgere pe pereţii laterali
92<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healtha b cFigura 5. Poziţii <strong>de</strong> montare şi acţiune ale dispozitivelor <strong>de</strong> spălare în utilaje /recipiente orizontale [8]Legendă:a) montare laterală a două dispozitive <strong>de</strong> spălare la partea superioară, cu stropire pe pereţii interiori superiorib) montare laterală, la partea inferioară, în recipiente orizontale, cu stropire pe pereţii interiori superiori şilateralic) montare laterală a două dispozitive <strong>de</strong> spălare orbitale la partea superioară, cu stropire pe toţi pereţiiinterioriCONCLUZIICurăţarea şi igienizarea rezervoarelor,utilajelor şi traseelor <strong>de</strong> conductă cealcătuiesc un flux tehnologic şi vin încontact cu materiile prime, semifabri<strong>ca</strong>teleşi produsele finite sunt obligatorii pentruBIBLIOGRAFIE1. Jackson D., 1998, CIP Systems, InternalTuchenhagen gui<strong>de</strong>lines2. Tofan C., 2001, <strong>Igiena</strong> şi securitateaproduselor alimentare, EdituraAGIR, Bucureşti3. Turtoi M., Turtoi G., 2003, Utilaje şiinstalaţii specifice fabricăriibrânzeturilor, <strong>ca</strong>p. 6. p. 267–322 în Costin, G.M. (ed.)Ştiinţa şi ingineria fabricăriibrânzeturilor, EdituraA<strong>ca</strong><strong>de</strong>mi<strong>ca</strong>, Galaţi4. Turtoi G., Turtoi M., 2003, Aspecteprivind igienizarea în industria<strong>de</strong> prelucrare a laptelui,Buletin <strong>de</strong> Informare pentruIndustria Laptelui, 18(4), 251–2585. ***, 2003, Tetra Pak Dairy Proces<strong>si</strong>ngHandbook, Tetra PakProces<strong>si</strong>ng Systems AB, Lund,Swe<strong>de</strong>nobţinerea unor produse <strong>de</strong> <strong>ca</strong>litate, salubre,cu termen <strong>de</strong> valabilitate prelungit.Realizarea corectă a curăţării şi igienizăriiprin metoda CIP permite obţinerea unorproduse cu indici <strong>de</strong> <strong>ca</strong>litate uniformi, cusucces pe piaţă, <strong>ca</strong>re promovează şi menţinproducătorul în atenţia consumatorilor.6. Costin G.M. (editor) et al., 2003, Ştiinţa şiingineriafabricăriibrânzeturilor, EdituraA<strong>ca</strong><strong>de</strong>mi<strong>ca</strong>, Galaţi7. Laudoniu A., Nicolau A., Ioniţă, I., 2006,Ghid <strong>de</strong> igienă pentru industrialaptelui şi produselor lactate,Program AGRAL –Agricultură şi Alimentaţie,Bucureşti8. ***, 2002, GEA Tuchenhagen,VARIPURE® Spray Balls,The comprehen<strong>si</strong>ve programmefor al needs9. ***, 1998, GEA Tuchenhagen,VARIPURE® Rotating JetCleaner, Repeatable cleaningand rotation monitoring10. ***, 1998, GEA Tuchenhagen,VARIPURE® CleaningDevices. Product Range11. ***, 1998, GEA Tuchenhagen, SprayBalls, The comprehen<strong>si</strong>veprogramme for all needs
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health93ASPECTE PRIVIND TOXICOLOGIADIIZOCIANAŢILORCheptănariu D. 1 , Sîrb L. 2 , Oros C. 2 , Vlaicu B. 3 ,Doroftei S. 3 , Fira-Mlădinescu C. 3 , Suciu O. 31. Policlini<strong>ca</strong> “OMNISAN” Timişoara2. Institutul <strong>de</strong> Sănătate Publică Timişoara3. Univer<strong>si</strong>tatea <strong>de</strong> Medicină şi Farmacie “Victor Babeş” TimişoaraREZUMATFrecvenţa crescută a bolilor respiratorii <strong>ca</strong>uzate sau legate <strong>de</strong> profe<strong>si</strong>e, constituie înprezent o problemă <strong>de</strong> sănătate publică, cu largi impli<strong>ca</strong>ţii sociale şi economice. Pentrumenţinerea <strong>ca</strong>pacităţii <strong>de</strong> muncă şi a stării <strong>de</strong> sănătate în parametrii optimi la personalulmuncitor <strong>ca</strong>re prelucrează spume poliuretanice, utilizând izocianaţi, este obligatoriecunoaşterea condiţiilor <strong>de</strong> muncă şi a factorilor <strong>de</strong> risc profe<strong>si</strong>onal.Cuvinte cheie: izocianaţi, toxicitate, expunere profe<strong>si</strong>onalăABSTRACTNowadays, the increased frequency of the occupational and occupational-linkedrespiratory diseases has both social and economi<strong>ca</strong>l consequences. A good assessment of theworkplace conditions and occupational hazards is necessary in or<strong>de</strong>r to maintain goodworking performance and optimum health status of the foam producing plant employees.Keywords: isocyanate substances, toxicity, occupational exposureINTRODUCEREToxicologia industrială reprezintă una dintreorientările principale ale toxicologieicontemporane, având <strong>ca</strong> obiectiv studiulefectelor nocive ale toxicelor din mediulindustrial, stabilirea concentraţiilor maximeadmise şi apli<strong>ca</strong>rea măsurilor <strong>de</strong> profilaxie aintoxi<strong>ca</strong>ţiilor.La începutul secolului al XX-lea, odată cu<strong>de</strong>zvoltarea chimiei, au apărut noi profileindustriale, au fost <strong>si</strong>ntetizate substanţechimice noi cu potenţial toxic şi au fostutilizate pe s<strong>ca</strong>ră largă substanţe chimice<strong>de</strong>ja cunoscute. S-au creat astfel, condiţiifavorabile pentru apariţia intoxi<strong>ca</strong>ţiilorprofe<strong>si</strong>onale [1].DEFINIREToxicul este substanţa <strong>ca</strong>re, dupăpătrun<strong>de</strong>rea în organism în doză relativridi<strong>ca</strong>tă (unică sau repetată la intervalescurte) sau în doze mici (repetate timpîn<strong>de</strong>lungat), <strong>de</strong>termină imediat sau după operioadă <strong>de</strong> latenţă, în mod trecător sauper<strong>si</strong>stent, alterarea uneia sau a mai multorfuncţii ale organismului, putând duce la<strong>de</strong>ces.
94<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthSubstanţa toxică este compusul chimicexogen <strong>ca</strong>re, pătruns în organism pe diferitecăi, produce alterări structurale şifuncţionale la diferite nivele <strong>de</strong> organizare amateriei vii, exprimate pe plan clinic, printrostare patologică.Toxicele profe<strong>si</strong>onale sunt acele substanţechimice utilizate, <strong>ca</strong>re apar acci<strong>de</strong>ntal încursul procesului tehnologic, <strong>ca</strong>repătrunzând în organismul muncitorilor întimpul activităţii profe<strong>si</strong>onale, le potinfluenţa starea <strong>de</strong> sănătate, cu scă<strong>de</strong>rea<strong>ca</strong>pacităţii <strong>de</strong> muncă. [2]FAZA TOXICOCINETICĂComportamentul toxicelor în organism(toxicocineti<strong>ca</strong>) are următoarele faze:pătrun<strong>de</strong>rea, absorbţia, distribuţia,<strong>de</strong>pozitarea, biotransformarea şi eliminarea.• Pătrun<strong>de</strong>rea se realizează pe diferitecăi: respiratorie, digestivă, transcutanată,transmucoasă, transplacentarăşi parenterală.• Absorbţia reprezintă trecereatoxicului din mediul extern în sângeşi limfa circulantă. Traversareamembranelor se face prin transportpa<strong>si</strong>v sau difuziune <strong>si</strong>mplă în sensulgradientului <strong>de</strong> concentraţie, viteza<strong>de</strong> difuziune fiind mai mare pentrutoxicele cu masa moleculară mică şiliposolubilitate mare. Transportulactiv se realizează prin trecereatoxicului împotriva gradientului <strong>de</strong>concentraţie, acesta fiind a<strong>si</strong>gurat <strong>de</strong>substanţele transportoare.Absorbţia pe <strong>ca</strong>le digestivă esteprepon<strong>de</strong>rentă la nivelul intestinului subţire,datorită suprafeţei mari şi vascularizaţieibogate. Există, totuşi, excepţii – toxiciifoarte hidrosolubili – <strong>ca</strong>re pot să se absoarbăfoarte rapid la nivelul mucoasei bu<strong>ca</strong>le,uneori generând intoxi<strong>ca</strong>ţii letale. Factorii<strong>ca</strong>re influenţează absorbţia digestivă <strong>de</strong>pind<strong>de</strong> solubilitatea toxicului, <strong>de</strong> gradul <strong>de</strong>disociere, <strong>de</strong> stabilitatea chimică în tubuldigestiv, <strong>de</strong> mărimea moleculelor, precum şi<strong>de</strong> <strong>ca</strong>racteristicile proprii fiecărui organism.Absorbţia pe <strong>ca</strong>le respiratorie este<strong>ca</strong>racteristică pentru gaze, vapori şi aerosoli.Este favorizată <strong>de</strong> suprafaţa mare aalveolelor pulmonare şi <strong>de</strong> structura lor, <strong>ca</strong>repermite trecerea rapidă în circulaţie.Absorbţia transcutanată se realizează în<strong>ca</strong>zul toxicelor liposolubile, gazelor,suspen<strong>si</strong>ilor, vaporilor, iar prin tegumenteleintacte pot pătrun<strong>de</strong> toxicele hidrosolubile.Absorbţia transplacentară are efectenegative asupra fi<strong>ca</strong>tului, fiind po<strong>si</strong>bilă în<strong>ca</strong>zul unor metale grele, solvenţi organici,lichi<strong>de</strong> volatile şi gaze.• Distribuţia este transferul toxicelordin sânge în ţesuturi şi organe.Toxicele cu liposolubilitate mare sedistribuie în organe bogate în lichi<strong>de</strong>(creier, măduva osoasă, fi<strong>ca</strong>t, rinichi,suprarenale).• Depozitarea este procesul <strong>de</strong> fixareelectivă a toxicului în diferiteţesuturi sau organe. Depin<strong>de</strong>, înprincipal, <strong>de</strong> vascularizarea ţesutuluişi <strong>de</strong> afinitatea chimică între toxic şistructura ţesutului respectiv.• Biotransformarea reprezintăconver<strong>si</strong>a enzimatică a toxicelor înmetaboliţi <strong>ca</strong>re se elimină mai uşor,fiind şi mai puţin toxici.Biotransformarea este <strong>ca</strong>lea majoră<strong>de</strong> <strong>de</strong>barasare a organismului <strong>de</strong>toxice.• Eliminarea reprezintă în<strong>de</strong>părtareadin sânge, limfă, lichid interstiţial,celule şi ţesuturi a toxicelor şi ametaboliţilor lor.Calea renală este principala <strong>ca</strong>le <strong>de</strong>eliminare a substanţelor toxice dinorganism. Viteza <strong>de</strong> eliminare <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong><strong>de</strong>bitul urinar, rata <strong>de</strong> fixare a proteinelorplasmatice, pH-ul urinar, inducţiaenzimatică, vârsta, integritatea funcţieirenale, interacţiunile toxicelor între ele etc.Calea digestivă este specifică acelor toxici<strong>ca</strong>re sunt concentraţi în bilă, dar nu suntreabsorbiţi din intestin. Rolul fi<strong>ca</strong>tului este
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health95important în eliminarea substanţelor toxicedin organism.Calea pulmonară este <strong>ca</strong>racteristică pentrugaze şi substanţe volatile <strong>ca</strong>re străbatmembrana alveolo<strong>ca</strong>pilară şi sunt eliminateprin expiraţie.Există multiple alte căi <strong>de</strong> eliminare:fanerele, tegumentele, glanda mamară,glan<strong>de</strong>le sudoripare [1].NOŢIUNI DESPRE IZOCIANAŢIIzocianaţii sunt compuşi alifatici şiaromatici cu greutate moleculară mică, <strong>ca</strong>reconţin una sau mai multe grupări izocianat(- N = C = O). Gruparea izocian, puternicnesaturată, îi conferă o reactivitate chimicăcrescută, reacţionând cu numeroşi compuşiorganici. Utilizarea industrială se bazeazătocmai pe această proprietate, dar explică şi<strong>ca</strong>pacitatea izocianaţilor <strong>de</strong> a se lega <strong>de</strong>diferite molecule din organism.Diizocianaţii reprezintă materia primă <strong>de</strong>bază la fabri<strong>ca</strong>rea industrială a poliuretanilor(din reacţia compuşilor polihidroxilici:polialcooli, polieteri, poliesteri cudiizocianaţii). Combinarea poliizocianaţilorcu apa duce la formarea dioxidului <strong>de</strong><strong>ca</strong>rbon, <strong>ca</strong>re este agent <strong>de</strong> expandare(spumare). Reacţia între dizocianat – poliolare loc la temperatura <strong>ca</strong>merei şi esteexotermă (18-22 o C).Poliuretanii sunt utilizaţi pe s<strong>ca</strong>ră largă înindustria spumelor poliuretanice, <strong>ca</strong>re au undomeniu larg <strong>de</strong> întrebuinţări: sub formă <strong>de</strong>material spumos flexibil sau rigid; producţia<strong>de</strong> a<strong>de</strong>zivi, lianţi, izolatori; intră încompoziţia unor lacuri şi vopsele; fabri<strong>ca</strong>reafibrelor <strong>si</strong>ntetice; <strong>ca</strong> material <strong>de</strong> consolidare.Diizocianaţii cei mai utilizaţi la fabri<strong>ca</strong>reapoliuretanilor sunt: toluen diizocianat (TDI),difenilmetilen diizocianat (MDI),hexametilen diizocianat (HDI), naftilendiizocianat (NDI).EXPUNEREA PROFESIONALĂLA IZOCIANAŢIÎn industria poliuretanilor, expunereaprofe<strong>si</strong>onală la izocianaţi are loc în timpulproducţiei şi prelucrării lor.În timpul producţiei poliuretanilor, riscurileprofe<strong>si</strong>onale sunt legate <strong>de</strong> expunerea lamateriile prime folo<strong>si</strong>te (monomeriiizocianici şi substanţele adjuvante), uneleavând o importanţă toxicologică <strong>de</strong>osebită.Operaţiunile <strong>ca</strong>re comportă risc profe<strong>si</strong>onalsunt legate <strong>de</strong> dozarea materiilor prime, asubstanţelor adjuvante, ameste<strong>ca</strong>rea lor,când se pot <strong>de</strong>gaja vapori <strong>de</strong> izocianaţi şiaerosoli <strong>ca</strong>re conţin izocianaţi. Un risc<strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> crescut îl constituie amesteculdiizocianaţilor cu diaminele livrate separat.Prelucrarea, încălzirea şi tăierea la <strong>ca</strong>ld,apli<strong>ca</strong>rea lacurilor sau a straturilorprotectoare reprezintă operaţiuni cu riscprofe<strong>si</strong>onal crescut.Cea mai importantă formă <strong>de</strong> expunereprofe<strong>si</strong>onală este riscul inhalării vaporilor şiaerosolilor <strong>de</strong> TDI şi MDI, <strong>ca</strong>re sunt foartevolatili la temperatura <strong>ca</strong>merei. Pentru toate<strong>ca</strong>tegoriile <strong>de</strong> izocianaţi, riscul expuneriicreşte la temperaturi şi pre<strong>si</strong>uni crescute şiîn absenţa ventilaţiei lo<strong>ca</strong>le sau generale [3].TOXICITATEAIZOCIANAŢILORPentru a evita apariţia fenomenelor toxice lapersoanele expuse în mediul <strong>de</strong> muncă, aufost stabilite următoarele norme:• În SUA, valoarea limită autorizatăpentru TDI este <strong>de</strong> 5 ppb (0,005ppm) – limită propusă în perioada <strong>de</strong>încer<strong>ca</strong>re <strong>de</strong> cel puţin doi ani, cu o<strong>de</strong>păşire po<strong>si</strong>bilă a limitei <strong>de</strong> 20 ppbmaximum un sfert <strong>de</strong> oră; pentruMDI – 20 ppb (valoare plafonată). În1978 au fost reduse normele pentruTDI, <strong>ca</strong> urmare a studiilor <strong>ca</strong>re au<strong>de</strong>monstrat afectarea funcţiilor
96<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthpulmonare la persoanele expuse laconcentraţii <strong>de</strong> TDI inferioare vechiinorme (20 ppb). Concentraţia estemai mică <strong>de</strong>cât concentraţia<strong>de</strong>celabilă prin <strong>si</strong>mţul mirosului (2ppm).• În România, concentraţia medieadmi<strong>si</strong>bilă pentru TDI este <strong>de</strong> 0,07mg/mc, iar valoarea maximă (<strong>ca</strong>re sănu fie <strong>de</strong>păşită în nici un momemt alzilei <strong>de</strong> muncă) este <strong>de</strong> 0,15 mg/mc.Pentru MDI, concentraţia medie nueste normată, iar concentraţiamaximă este <strong>de</strong> 0,15 mg/mc [4].Riscul cel mai crescut la utilizareaizocianaţilor îl reprezintă inhalarea vaporilor(la temperatura ambiantă sau atunci cândsunt încălziţi), aerosolilor (când suntpulverizaţi) sau a particulelor <strong>de</strong> produs.Pătrund în organism pe <strong>ca</strong>le respiratorie şipot produce următoarele efecte:• Iritativ-<strong>ca</strong>ustic: <strong>ca</strong>usticitateavaporilor sau aerosolilor reprezintă<strong>ca</strong>uza manifestărilor iritative laconcentraţii mai mari <strong>de</strong> 0,02 ppm.Între 0,05-0,1 ppm apare iritaţia lanivelul faringelui, cu uscăciuneamucoasei.Expunerea la TDI, la concentraţii<strong>ca</strong>re <strong>de</strong>păşesc 0,5 ppm poate produce<strong>si</strong>mptome <strong>de</strong> tip iritativ şi la nivelulmucoasei oculare (conjunctivită,keratită), ale căilor respiratoriisuperioare (rinită), digestive (arsuriesofagiene cu greaţă, vărsături),iritaţie bronşică (cu dureri toracice,tuse, dispnee astmatiformă),neurologice (vertij, tulburări <strong>de</strong>echilibru, cefalee, tulburări <strong>de</strong>conştienţă), e<strong>de</strong>m pulmonar acutlezional.• Sen<strong>si</strong>bilizant-alergic: expunerearepetată la concentraţii mai micipoate produce sen<strong>si</strong>bilizări laangajaţi, cu manifestări subacute saucronice. Cele mai frecvente afecţiunialergice produse <strong>de</strong> TDI sunt eczema<strong>de</strong> contact şi astmul bronşic (chiar laconcentraţii <strong>de</strong> 0,001-0,02 ppm).În <strong>ca</strong>zuri rare s-au <strong>de</strong>scris alveolita alergicăextrinsecă şi blefaroconjunctivita alergică.Unele studii epi<strong>de</strong>miologice evi<strong>de</strong>nţiazăapariţia BPOC prin expunere la concentraţiiscăzute ale TDI (0,0035 ppm).S-a observat o corelaţie între concentraţia înaer a diizocianaţilor şi bolile profe<strong>si</strong>onale<strong>ca</strong>re apar:- la concentraţii foarte mari: pneumoniechimică cu hemoragie şi e<strong>de</strong>m pulmonar;- La concentraţii mari (0,05-0,5 ppm):iritaţie oculară, nazală, bronşică, <strong>de</strong>rmită,keratită, bronşită iritativă, sen<strong>si</strong>bilizarerespiratorie (astm, pneumonită <strong>de</strong>hipersen<strong>si</strong>bilizare);- la concentraţii mai mici (0,005-0,02 ppm):boli prin hipersen<strong>si</strong>bilizare (astm,pneumonită);- la concentraţii inferioare (0,001 ppm):po<strong>si</strong>bile boli respiratorii prinhipersen<strong>si</strong>bilizare (astm) [3-6].Lista bolilor profe<strong>si</strong>onale <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong>izocianaţii organici a fost elaborată în Franţa(1973): blefaroconjunctivite recidivante,rinofaringite recidivante, <strong>si</strong>ndrom bronşicrecidivant, <strong>si</strong>ndrom astmatiform. Cei maiexpuşi la inhalarea izocianaţilor organicisunt muncitorii <strong>ca</strong>re lucrează la fabri<strong>ca</strong>rea şiapli<strong>ca</strong>rea lacurilor şi vopselelorpoliuretanice, la fabri<strong>ca</strong>rea fibrelor <strong>si</strong>ntetice,la prepararea spumelor poliuretanice şiapli<strong>ca</strong>rea acestora în fază lichidă, lafabri<strong>ca</strong>rea şi utilizarea a<strong>de</strong>zivilor pe bază <strong>de</strong>poliuretani [4].MĂSURI DE PREVENIREPentru reducerea riscurilor expuneriiprofe<strong>si</strong>onale la izocianaţi, cele maiimportante măsuri sunt:• Substituirea TDI (dacă e po<strong>si</strong>bil) cuizocianaţi cu mase moleculare maimari sau cu polimeri <strong>ca</strong>re nu conţinmonomeri liberi• Evitarea formării aerosolilor
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health97• Existenţa dispozitivelor <strong>de</strong> aspiraţiela toate sursele <strong>de</strong> vapori <strong>de</strong>izocianaţi, în special la <strong>ca</strong>pul <strong>de</strong>turnare• Dotarea personalului cu mijloace <strong>de</strong>protecţie individuale sau colective• Program <strong>de</strong> supraveghere medi<strong>ca</strong>lă apersonalului <strong>ca</strong>re lucrează în locuri<strong>de</strong> muncă un<strong>de</strong> se utilizează TDI saualţi izocianaţi încălziţi sau vaporizaţi• Determinări periodice <strong>de</strong> noxe înaerul locurilor <strong>de</strong> muncă un<strong>de</strong> seutilizează izocianaţii [4].CONCLUZIIFrecvenţa crescândă a bolilor respiratorii,<strong>ca</strong>uzate sau legate <strong>de</strong> profe<strong>si</strong>e constituie oproblemă <strong>de</strong> sănătate publică, cu largiimpli<strong>ca</strong>ţii socio-economice. Este necesarăcunoaşterea condiţiilor <strong>de</strong> muncă şi afactorilor <strong>de</strong> risc profe<strong>si</strong>onali, a morbidităţiiprin afecţiuni respiratorii, în ve<strong>de</strong>reaameliorării acestora şi menţinerii stării <strong>de</strong>sănătate şi a <strong>ca</strong>pacităţii <strong>de</strong> muncă apersonalului muncitor, în parametrii optimi.BIBLIOGRAFIE1. Cotrău M., Popa L., Stan T., Preda N.,Kinces-Ajtay M., 1991,Toxicologie, Ed. Did. şi Ped.,Bucureşti, p.20-222. Ghiţescu M.E., 2003, Cercetări privindmodificările tabloului sanguinperiferic ale persoanelorexpuse profe<strong>si</strong>onal la uniicompuşi organici, Teză <strong>de</strong>doctorat, p.43. Căiman D., 1996, Studiul afectăriiaparatului respirator la un lot<strong>de</strong> muncitori expuşi la spumepoliuretanice, Teză <strong>de</strong>doctorat, p.17-204. Sîrb L., 2007, Spumele poliuretanice.Riscuri profe<strong>si</strong>onale legate <strong>de</strong>producerea şi întrebuinţarealor, p.9, 14, 155. Foussereau I., 1990, Polyuréthane. Fiched’allergologie-<strong>de</strong>rmatologieprofes<strong>si</strong>onelle, INRS, p.31-386. Rosenberg N., Gervais D., 1990,Affections respiratoire duesaus isocyanates organique. Lachimie <strong>de</strong>s isocyanates et se<strong>si</strong>mpli<strong>ca</strong>tionsphy<strong>si</strong>opatologique. Fisched’allergologie respiratoirenprofes<strong>si</strong>onnelle, INRS, p.18-41
98<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthSTRESUL PSIHIC ŞI AGRESIVITATEALA ADOLESCENŢIBăcean C. 1 , Toma M. 21. Univer<strong>si</strong>tatea <strong>de</strong> Medicină şi Farmacie „Victor Babeş” Timişoara2. L’hospital d’Aussllion, FranceREZUMATFactorii stresanţi <strong>ca</strong>re agresează organismul <strong>ca</strong> întreg, <strong>de</strong>clanşează o avalanşă <strong>de</strong>perturbări. Paralel cu cercetările clinice, p<strong>si</strong>hosociologii stresului au căutat să i<strong>de</strong>ntifice dinmultitudinea <strong>de</strong> factori stresanţi, pe cei <strong>ca</strong>re sunt mai valoroşi prin prisma efectelor nociveasupra personalităţii umane. Agre<strong>si</strong>vitatea umană, în special agre<strong>si</strong>vitatea adolescenţilor,manifestată fie verbal, fie fizic, constituie un subiect <strong>de</strong>mn <strong>de</strong> luat în seamă, avînd în ve<strong>de</strong>reevoluţia în ritm alert a speciei umane. Scopul nostru constă în i<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>rea factorilor <strong>de</strong>stres,dar şi eventuala înlăturare prin diverse mijloace a <strong>ca</strong>uzelor generatoare <strong>de</strong> astfel <strong>de</strong>comportamente.Cuvinte cheie: stres, adolescenţi, agre<strong>si</strong>vitate, anturaj familialABSTRACTThe stressors that agress the human body <strong>de</strong>velop different unbalances. Taking intocon<strong>si</strong><strong>de</strong>ration the clini<strong>ca</strong>l researches phi<strong>si</strong>cians have tried to i<strong>de</strong>ntify from the many stressorsthat afeect the body, those which are of most value through their negative effects on thehuman personality. Human agre<strong>si</strong>vity, especially adolescents agre<strong>si</strong>vity, both verbal andfizi<strong>ca</strong>l, is a very important task if we take into con<strong>si</strong><strong>de</strong>ration the allert evolution of humanity.Our target is to i<strong>de</strong>ntify the stressors and find out different ways of eliminating them.Keywords: stress, adolescents, agre<strong>si</strong>vity, family behaviourContrar faptului că se vorbeşte mult <strong>de</strong>sprestres, majoritatea oamenilor nu realizeazămultiplele consecinţe ale stresuluinecontrolat. Stresul cotidian, coroborat cuun ritm alert, îi face pe adolescenţii <strong>de</strong> azimai agre<strong>si</strong>vi, faţă <strong>de</strong> adolescenţii <strong>de</strong> acum40-50 <strong>de</strong> ani. Lipsa iubirii şi a suportuluinecondiţionat din partea familiei, alături <strong>de</strong>lipsa încre<strong>de</strong>rii în <strong>si</strong>ne, a <strong>si</strong>guranţei, asecurităţii şi nu în ultimul rând, un gradscăzut <strong>de</strong> socializare, conduc la apariţiaagre<strong>si</strong>vităţii tinerilor. Obiectivul urmăritprin lucrare este i<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>rea şi înlăturarea<strong>ca</strong>uzelor generatoare <strong>de</strong> astfel <strong>de</strong> comportamenteumane.Datorăm lui Seyle introducerea conceptuluigeneral <strong>de</strong> stres, <strong>de</strong>fint <strong>ca</strong> o reacţie generalănespecifică a organismului la acţiuneaexternă a unor factori - agenţi stresori, <strong>de</strong>natură variată (fizică, chimică, biologică şip<strong>si</strong>hică). În ultimele <strong>de</strong>cenii, accentul<strong>de</strong>finiţiei acestui veritabil <strong>si</strong>ndrom s-a mutatpe <strong>ca</strong>racterizarea ansamblului manifestărilorce compun această reacţie (tulburări p<strong>si</strong>hiceşi/sau somatice multiple polimorfe), cuscopul analizării impactului asupra unororgane şi aparate “dotate” cu disfuncţiipotenţiale sau actuale, dar şi asupra unorindivizi cu o anumită constituţie p<strong>si</strong>hică,predispusă (ereditar sau prin traume p<strong>si</strong>hice
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health99anterioare) apariţiei unor tulburări cuimpli<strong>ca</strong>ţii adaptative comportamentale [1].O <strong>de</strong>finiţie <strong>si</strong>ntetică actuală a „stresuluigeneral” este cea dată <strong>de</strong> A. von Eiff:„reacţie p<strong>si</strong>ho-fizică a organismului, generată<strong>de</strong> agenţi stresori ce acţionează pe <strong>ca</strong>leaorganelor <strong>de</strong> <strong>si</strong>mţ asupra creierului,punându-se în miş<strong>ca</strong>re – datorită legăturilorcortico-limbice cu hipotalamusul – un şirîntreg <strong>de</strong> reacţii neuro-vegetative şiendocrine, cu răsunet asupra întreguluiorganism”. Mai recent, Derevenco prezintăo <strong>de</strong>finiţie p<strong>si</strong>ho-biologică a stresuluielaborată <strong>de</strong> şcoala lui Lazarus. În această<strong>de</strong>finiţie, accentul este pus pe „<strong>de</strong>zechilibrulbiologic, p<strong>si</strong>hic şi comportamental, dintrecerinţele (provocările) mediului fizic,ambiental sau social, şi dintre resursele –reale sau percepute <strong>ca</strong> atare – ale omului, <strong>de</strong>a face fată (prin ajustare sau adaptare)acestor cerinţe şi <strong>si</strong>tuaţii conflictuale”(Derevenco, 1998). Referitor la <strong>de</strong>finireastresului p<strong>si</strong>hic, se cuvine să repetăm faptulcă el reprezintă un <strong>ca</strong>z particular <strong>de</strong> stres,înscris în sfera raţională a “stresuluigeneral”, fiind <strong>de</strong>clanşat <strong>de</strong> anumiţi agenţistresori: cei p<strong>si</strong>hici. Aceştia sunt dotaţi cusemnifi<strong>ca</strong>ţie negativă (distres) sau pozitivă(eustres) pentru indivizi, şi operează înplanul conştiinţei numai după <strong>de</strong>codifi<strong>ca</strong>realor şi evaluarea „sarcinii” pe <strong>ca</strong>re ei o pun înfaţa individului (Iaman<strong>de</strong>scu, 1998).Lazarus şi Folkman <strong>de</strong>finesc stresul drept un„efort cognitiv şi comportamental <strong>de</strong> areduce, stăpâni sau tolera solicitările externesau interne <strong>ca</strong>re <strong>de</strong>păşesc resurselepersonale” (1984).În ansamblu, <strong>de</strong>finiţiile stresului p<strong>si</strong>hic punaccent pe latura conştientizării potenţialuluinociv al agenţilor stresori , avându-se înve<strong>de</strong>re distresul. În acest mod, se omiteinclu<strong>de</strong>rea în <strong>de</strong>finiţie a eustresului, dupăcum susţin autorii, concept <strong>si</strong>milar din punct<strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al inten<strong>si</strong>tăţii stărilor afective şi alreacţiilor p<strong>si</strong>hosomatice apărute, inclu<strong>si</strong>vimpli<strong>ca</strong>ţiile sale în patologia acută [2].Când vorbim <strong>de</strong>spre stresul p<strong>si</strong>hic, nereferim la stresul p<strong>si</strong>hic primar, iar „stresulp<strong>si</strong>hic secundar” reprezintă o reacţie lastresul p<strong>si</strong>hic, dar <strong>ca</strong>re survine încontinuarea unui stres primar <strong>de</strong>clanşat <strong>de</strong>agenţi stresori nep<strong>si</strong>hogeni.Un exemplu elocvent în acest sens poate fistresul p<strong>si</strong>hic secundar reprezentat <strong>de</strong> stareapatologică.În <strong>ca</strong>zul în <strong>ca</strong>re încercăm o coroborare adiverselor <strong>de</strong>finiţii atribuite stresului p<strong>si</strong>hic,date <strong>de</strong> autori <strong>ca</strong> Seyle, von Eiff, Pichot, M.Golu sau Bruchon-Schweitzer, putemcon<strong>si</strong><strong>de</strong>ra stresul p<strong>si</strong>hic, cel mai frecvent înipostaza invo<strong>ca</strong>tă <strong>de</strong> distress, <strong>ca</strong> fiind oreacţie a întregului organism la unul saudiverşi excitanţi, corespunzând aşanumitului„<strong>si</strong>stem <strong>de</strong> semnalizare” <strong>de</strong>scris<strong>de</strong> Pavlov, dar şi la stimuli nonverbali <strong>ca</strong>reposedă o semnifi<strong>ca</strong>ţie cu o largă rezonanţăafectivă pentru subiectul în <strong>ca</strong>uză. Reacţia lastresul p<strong>si</strong>hic este manifestată sub formaunui <strong>si</strong>ndrom “nespecific”, <strong>ca</strong>re inclu<strong>de</strong>manifestări p<strong>si</strong>hice şi tulburări funcţionale<strong>ca</strong>re pot afecta sănătatea unui individ.Agenţii stresori sunt reprezentaţi în mareparte <strong>de</strong> stimuli verbali, sunt vehiculaţi pecăi nervoase, la şi <strong>de</strong> la cortexul cerebral,prezintă o semnifi<strong>ca</strong>ţie importantă pentrusubiect. Trăsăturile evi<strong>de</strong>nţiate îi diferenţiazănet <strong>de</strong> toţi ceilalţi agenţi stresori(fizici, chimici).Factorii stresanţi <strong>ca</strong>re agresează organismul,<strong>ca</strong> întreg, <strong>de</strong>clanşează o avalanşă <strong>de</strong>perturbări <strong>ca</strong>re trec prin trei faze.(1) Reacţia<strong>de</strong> alarmă. Aceasta reprezintă prima reacţiea organismului la factorii <strong>de</strong> stres; scopuleste reprezentat <strong>de</strong> mobilizarea energiei <strong>de</strong>adaptare. În <strong>ca</strong>zul în <strong>ca</strong>re agentul agresor areo putere mai mare <strong>de</strong>cât energia <strong>de</strong> adaptarea organismului, organismul este suprimat.Opusul: când organismul nu poate ramânemultă vreme în stare <strong>de</strong> alarmă subbombardamentul agresorilor, începe să iamăsuri <strong>de</strong> apărare. (2) Reacţia <strong>de</strong> rezistenţă.Această reacţie încearcă să rearanjeze
100<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthelementele neuroendocrine şi biochimice,aşa încât să vină în sprijinul rezistenţei <strong>de</strong>durată. Această stare este consumatoare <strong>de</strong>energie <strong>de</strong> adaptare, nu poate dura la infinit.Ca atare, reacţia <strong>de</strong> rezistenţă dispare şiorganismul trece la cea <strong>de</strong>-a treia fază. (3)Reacţia <strong>de</strong> epuizare. Aceasta <strong>de</strong>termină<strong>si</strong>mptomatologia stării <strong>de</strong> stres [3].Paralel cu cercetările clinice, p<strong>si</strong>hosociologiistresului au căutat să i<strong>de</strong>ntifice dinmultitudinea <strong>de</strong> factori stresanţi, pe cei <strong>ca</strong>resunt mai valoroşi prin prisma efectelornocive asupra personalităţii umane. A fost<strong>ca</strong>lculat şi un indice <strong>de</strong> risc, având în ve<strong>de</strong>reefectele agre<strong>si</strong>vităţii <strong>de</strong>clanşate [4].Situaţiile stresante se pot privi prin douăprisme, şi anume: stresul macrosocial şistresul <strong>de</strong>cizional.Stresul macrosocial. Spre exemplu, unindivid poate să se căsătorească şi sădivorţeze; <strong>ca</strong>zul rămâne individual, darniciun individ nu poate să trăiască în afaracondiţiilor create <strong>de</strong> marile aglomerăriurbane, cu viaţa trepidantă, cu obse<strong>si</strong>avitezei, a concurenţei, a înstrăinării.E. Toffler i<strong>de</strong>ntifică unele fenomene <strong>de</strong> strescolectiv, generate <strong>de</strong> evoluţia societăţilor încurs <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare: „<strong>ca</strong>uza fundamentală aşocului <strong>de</strong> o intensă agre<strong>si</strong>vitate – cunebănuite consecinţe în societate, constăîntr-o gravă contradicţie dintre evoluţiastructurilor sociale întârziate, cu marelentoare în modificări şi extraordinarărapiditate a progresului tehnologic, progres<strong>ca</strong>re solicită la maximum <strong>ca</strong>pacitatea <strong>de</strong>adaptare a omului”.Sven Lundstet vorbeşte <strong>de</strong>spre şoculcultural: „formă <strong>de</strong> inadaptare apersonalităţii, o reacţie faţă <strong>de</strong> o încer<strong>ca</strong>retemporar nereuşită <strong>de</strong> adaptare la mediu şi laoameni”. Se naşte în acest fel un sentiment<strong>de</strong> insecuritate, înstrăinare, <strong>de</strong>personalizare.Rezultatelele sunt exacerbarea <strong>de</strong> iritabilitate,violenţă, agre<strong>si</strong>vitate. Statisticilearată că frecvenţa infracţiunilor, aagre<strong>si</strong>unilor fizice, a omorurilor este multmai mare în rândurile imigranţilor. Unexemplu ar putea fi reprezentat <strong>de</strong> S.U.A,un<strong>de</strong> locuitorii <strong>de</strong> culoare şi numărul mare<strong>de</strong> imigranţi din A<strong>si</strong>a şi alte zone ale lumii,suferă şocul cultural, al cărui rezultat esteinten<strong>si</strong>fi<strong>ca</strong>rea pre<strong>si</strong>unii agre<strong>si</strong>ve [5].Este bine cunoscut faptul că <strong>si</strong>stemul nervosprezintă o <strong>ca</strong>pacitate foarte mare, dar înacelaşi timp limitată, <strong>de</strong> la organele <strong>de</strong>recepţie, la nivelul <strong>de</strong> integrare şi <strong>de</strong>cizie.Derularea unui flux rapid <strong>de</strong> stimuli vizualinu permite <strong>si</strong>stemului nervos o recepţiecorectă, oricât <strong>de</strong> perfectă este acuitateavizuală, iar rezultatul constă în sentimentul<strong>de</strong> haos. „Bombardamentul informaţional”poate fi edifi<strong>ca</strong>t printr-un fapt i<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>t şi<strong>de</strong> regizorii spectacolelor <strong>de</strong> rock: seproiectează jeturi <strong>de</strong> lumină diferită, cuimagini dispersate, pentru a <strong>de</strong>termina unsentiment <strong>de</strong> confuzie şi alienare, <strong>de</strong>izbucnire a afectelor primare, a agre<strong>si</strong>vităţiilatente, a violenţei [6].Stresul <strong>de</strong>cizional. Un individ este <strong>ca</strong>pabilsă suporte diverse <strong>ca</strong>ntităţi <strong>de</strong> informaţie,dar avalanşa, rapiditatea schimbărilorsurvenite, elementul <strong>de</strong> noutate al<strong>de</strong>scoperirilor, schimbarea relaţiilor umane,complexitatea problemelor profe<strong>si</strong>onale şiexistenţiale, implică o mare <strong>ca</strong>ntitate <strong>de</strong><strong>de</strong>cizii, hotărâri, comportamente <strong>de</strong>adaptare. Putem vorbi <strong>de</strong>spre două tipuri <strong>de</strong><strong>de</strong>cizii: <strong>de</strong>ciziile <strong>de</strong> rutină, <strong>ca</strong>re servescindividului să îşi <strong>de</strong>ruleze viaţa într-unmediu constant; <strong>de</strong>ciziile noi şi rapi<strong>de</strong>,atunci când, într-un anumit context, intervinmodificări bruşte.Începând cu secolul trecut, CesareLombrosco, în „Omul <strong>de</strong>lincvent”, subliniazăimpli<strong>ca</strong>rea edu<strong>ca</strong>ţiei <strong>de</strong> tip familial.Rolul familiei în etiologia <strong>de</strong>vianţei a fosti<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>t în studii recente, evi<strong>de</strong>nţiindu-seo serie <strong>de</strong> factori <strong>ca</strong>uzali: climat afectiv,socializare, status economic şi social.Vom folo<strong>si</strong> <strong>ca</strong> şi exempu edifi<strong>ca</strong>tor, anchetasocială efectuată <strong>de</strong> A. Bandura şi H.R.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health101Walters. Aceasta confirmă faptul căadolescenţii agre<strong>si</strong>vi provin <strong>de</strong> cele maimulte ori din familii în <strong>ca</strong>re părinţii suntagre<strong>si</strong>vi, meto<strong>de</strong>le disciplinare nu sunta<strong>de</strong>cvate, fiind <strong>de</strong>seori brutale. Pot avea locconflicte între tatăl tiran şi adolescent;acestea pot sfârşi prin ruptura relaţiilor cupărinţii şi fuga <strong>de</strong> a<strong>ca</strong>să a adolescentului,vagabondaj.În condiţiile în <strong>ca</strong>re în familie apar <strong>ca</strong>zuri <strong>de</strong>alcoolism, imoralitate, antece<strong>de</strong>nte penale,climatul socio-afectiv al familiei este multperturbat, poate apărea chiar şi o atmosferăconflictuală, după cum menţioneazăH.G.Edler , J.Ranschburg.Dacă ne referim la Marea Britanie, F.M.Martin şi J.W.B. Douglas fac anumitelegături între succesul şcolar al copiilor şioriginea socială a acestora. Ei subliniazăfapul că nivelul cognitiv este mai importantpentru reuşita şcolară <strong>de</strong>cât venitulpărinţilor, variabilă <strong>ca</strong>re <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> nivelul<strong>de</strong> edu<strong>ca</strong>ţie şi cultură al părinţilor. Astfel,familiile aparţinând claselor inferioare, punmai puţin accent pe edu<strong>ca</strong>ţia şcolară, preferăfrecvent şcoli cu o <strong>ca</strong>lifi<strong>ca</strong>re rapidă, unsalariu şi alte avantaje.De cele mai multe ori, agre<strong>si</strong>vitateaadolescenţilor se manifestă sub formăverbală sau fizică. Injuriile apar din <strong>ca</strong>uza<strong>de</strong>zamăgirii sau nemulţumirii, dar un limbajobscen nu rezolvă <strong>si</strong>tuaţia creată. SigmundFreud, celebru p<strong>si</strong>hanalist austriac, afirmă că„această maineră agre<strong>si</strong>vă <strong>de</strong> a-ţi comuni<strong>ca</strong>nemulţumirile nu face <strong>de</strong>cât să <strong>de</strong>natureze şisă transforme mesajul transmis”.Totuşi, societatea contemporană reprezintăcea mai mare provo<strong>ca</strong>re a agre<strong>si</strong>vităţiiindividuale sau <strong>de</strong> grup, prin mijloace<strong>de</strong>clarate benefice, dar <strong>ca</strong>re ascund factori<strong>de</strong> risc general. Omul societăţii actuale esteîn impo<strong>si</strong>bilitatea <strong>de</strong> a se strădui să fie<strong>si</strong>ngur- doar şi pentru câteva clipe, să sesepare <strong>de</strong> o sursă <strong>de</strong> comuni<strong>ca</strong>re şiinformare. Se află înconjurat <strong>de</strong> o reţeaperfidă <strong>de</strong> semnale sonore, tactile, vizuale,auditive <strong>ca</strong>re îi arată tot ce este frumos şinecesar <strong>de</strong>venirii sale spirituale, dar şi ceeace este excitativ, stimulator pentru cealaltăparte întune<strong>ca</strong>tă a fiinţei umane: agre<strong>si</strong>vitatea[7].Putem vorbi <strong>de</strong> agre<strong>si</strong>vitate în <strong>ca</strong>drulgrupului, rivalitate între fraţi, fri<strong>ca</strong> <strong>de</strong>străini, agre<strong>si</strong>vitate în grupele <strong>de</strong> copii,agre<strong>si</strong>vitate edu<strong>ca</strong>tivă, socializarea agre<strong>si</strong>vităţiiinfantile, agre<strong>si</strong>vitate verbală.Comparativ, la majoritatea speciilor <strong>de</strong>animale, agre<strong>si</strong>vitatea este atât <strong>de</strong> ritualizată,încât vătămarea adversarului este evitată.Acelaşi lucru se remarcă şi la oameni, la<strong>ca</strong>re agre<strong>si</strong>vitatea se alimentează în parte dinadaptările filogenetice şi este controlatăeficient <strong>de</strong> adaptare. Semnalele submi<strong>si</strong>veînnăscute împiedică agre<strong>si</strong>vitatea umană săse transforme în distructivitate. Filtrulbiologic spune: „să nu ucizi!”.Agre<strong>si</strong>vitatea dintre grupuri se referă ladistrugerea adversarului. Grupele umane sediferenţiază unele <strong>de</strong> altele prin obiceiuri şilimbă; fie<strong>ca</strong>re grup se <strong>de</strong>fineşte pe <strong>si</strong>ne <strong>ca</strong>om. Această tendinţă are la bază dispoziţiaînnăscută <strong>ca</strong>re se manifestă încă <strong>de</strong> la copil ,a fricii <strong>de</strong> străini şi a respingerii străinilor.Vorbirea ne ajută uneori să ne eliberăm sau,cel puţin, să diminuăm o stare ten<strong>si</strong>onată.Individul „bine crescut” înjură doar în gând,în timp ce indivizii necivilizaţi îşi „<strong>de</strong>s<strong>ca</strong>rcănervii” înjurând sau blestemând.P<strong>si</strong>hanaliştii au constatat că relatareafaptelor <strong>ca</strong>re au şo<strong>ca</strong>t un individ în trecutpoate duce chiar la dispariţia unor <strong>si</strong>mptomesupărătoare, în <strong>ca</strong>zul unui nevrotic.Relatarea unor temeri, griji, ne<strong>ca</strong>zuri, aduceo uşurare persoanei <strong>ca</strong>re povesteşte: s<strong>ca</strong><strong>de</strong>ten<strong>si</strong>unea nervoasă. Specialiştii recomandăscrierea, în <strong>ca</strong>zul în <strong>ca</strong>re nu există opersoană căreia să-i povestim. Aceasta ducela o oare<strong>ca</strong>re stare <strong>de</strong> a<strong>ca</strong>lmie, chiar dacă sedove<strong>de</strong>şte a fi doar temporară [8].Având în ve<strong>de</strong>re efectele negative aleagre<strong>si</strong>vităţii, fie ea fizică sau verbală, se
102<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthimpune gă<strong>si</strong>rea unor căi <strong>de</strong> influenţare îndirecţia reducerii agre<strong>si</strong>vităţii. De-a lungultimpului, diverşi autori au propus reducereaagre<strong>si</strong>vităţii printr-o gamă largă <strong>de</strong> soluţii.Una dintre cele mai vechi este <strong>ca</strong>thar<strong>si</strong>sul,amintit anterior – individul <strong>si</strong>mte nevoia <strong>de</strong><strong>de</strong>scăr<strong>ca</strong>re. P. Iluţ propune „vizionarea <strong>de</strong>materiale cu multe scene violente; consumareatendinţelor agre<strong>si</strong>ve la nivelulimaginarului, al fanteziilor; angajarea înacţiuni violente efective, dar <strong>ca</strong>re nu auconsecinţe antisociale”; această ultimă i<strong>de</strong>eeste anticipată şi <strong>de</strong> Platon.O altă <strong>ca</strong>le <strong>de</strong> reducere a agre<strong>si</strong>vităţii estepe<strong>de</strong>apsa. Folo<strong>si</strong>tă din cele mai vechitimpuri, ea se aplică în urma manifestăriiagre<strong>si</strong>vităţii, în ve<strong>de</strong>rea sancţionării ei, cuintenţia <strong>de</strong> a preveni repetarea actelor <strong>de</strong>violenţă.Reducerea agre<strong>si</strong>vităţii poate fi realizată şiprin reducerea efectelor învăţării sociale,după cum <strong>de</strong>monstrează teoriile învăţăriisociale, A. Bandura: „comportamentul agre<strong>si</strong>vse imită şi se învaţă”.„Sancţiunile stresului sunt bolile şinefericirea” după cum afirmă Selye, iarremediile împotriva acestuia trebuie săvizeze cei doi poli ai fiinţei umane: p<strong>si</strong>hic şisomatic. Vom distinge următoarele tipuri <strong>de</strong>conduite: conduite anti-distres (limitarea/înlăturareaconsecinţelor, evitarea lui,provo<strong>ca</strong>rea <strong>de</strong> distresuri controlate),conduite pro-eustres (cultivarea eustresului,procurarea <strong>de</strong> eustresuri), conduitesanogenice (<strong>de</strong>prin<strong>de</strong>ri zilnice, dietă, conduitepreventive, evitarea unor excese,examene medi<strong>ca</strong>le periodice, autoexaminări,interdicţie totală), conduite vizând creştereaeficienţei filtrelor antistres (mo<strong>de</strong>larea<strong>si</strong>stemelor <strong>de</strong> convingeri, optimizareastrategiilor <strong>de</strong> coping), convieţuirea custresul [9-11].Lumea contemporană medi<strong>ca</strong>lă încearcă,prin diverse meto<strong>de</strong>, să reducă impactulstresului, sub diverse forme, asupraorganismului uman. Evi<strong>de</strong>nţiem în acestsens o metodă mo<strong>de</strong>rnă, numită terapia prinsunet; aceasta reprezintă una dintre cele maicunoscute meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> tratament prin vibraţii.Sunetul produce în corp vibraţii măsurabile,în funcţie <strong>de</strong> frecvenţa şi <strong>de</strong> amplitudineasunetului folo<strong>si</strong>t. În ultimele <strong>de</strong>cenii, au fostcreate diverse terapii <strong>de</strong> vin<strong>de</strong><strong>ca</strong>re prinsunet. Anumite sunete au, fără îndoială, oinfluenţă binefăcătoare asupra corpului,<strong>de</strong>oarece influenţează structurile geometriceşi organizarea celulelor şi a <strong>si</strong>stemelor vii.Terapia cu ajutorul compoziţiilor muzi<strong>ca</strong>le,bazate pe <strong>si</strong>stemele energetice ale vechiimedicine chinezeşti, nu reprezintă <strong>de</strong>cât unadin variatele meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> tămăduire prinsunet. Ea constituie însă un exemplu unic <strong>de</strong>combinare a unor străvechi principii <strong>de</strong>vin<strong>de</strong><strong>ca</strong>re, cu principii vibraţionale noi.Po<strong>si</strong>bil <strong>ca</strong> cercetările întreprinse în viitor săpermită verifi<strong>ca</strong>rea, prin meto<strong>de</strong> maisofisti<strong>ca</strong>te, a efectelor benefice ale fiecăreitehnologii acustice <strong>de</strong> vin<strong>de</strong>crare, produseseparat sau împreună cu alte modalităţi <strong>de</strong>vin<strong>de</strong><strong>ca</strong>re vibraţională [5].La ora actuală, există în lume diverse tipuri<strong>de</strong> aparate <strong>ca</strong>re folosesc vibraţiile, <strong>de</strong>numiteşi aparate <strong>de</strong> biorezonanţă, <strong>ca</strong>re aupo<strong>si</strong>bilitatea <strong>de</strong> a echilibra energiile negativedin organismele vii. Cercetările şi punereaîn practică sunt extrem <strong>de</strong> evoluate înaceastă privinţă, încât putem vorbi chiar <strong>de</strong>terapii antistress, obiectiv pe <strong>ca</strong>re cu puţiniani în urmă nici nu visam să-l atingem[12].În realitate, agre<strong>si</strong>vitatea din preajmanoastră este un ecou al agre<strong>si</strong>vităţii lumii. Înacelaşi timp, marea agre<strong>si</strong>vitate induce,favorizează şi incită în permanenţă mi<strong>ca</strong>agre<strong>si</strong>une din fie<strong>ca</strong>re individ [13,14].
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health103BIBLIOGRAFIE1. Vlaicu B., 1994, Dinami<strong>ca</strong> <strong>de</strong>zvoltăriifizice şi aspecte comportamentalela şcolari, Ed. Signata,Timişoara2. Cosmovici A., 1996, P<strong>si</strong>hologie generală,Editura Polirom Iaşi, p. 1673. Păunescu C., 1994, Agre<strong>si</strong>vitate şicondiţie umană, Bucureşti4. Eibl E., 1995, Agre<strong>si</strong>vitate umană, Ed.Trei Rom<strong>ca</strong>rt Bucureşti5. Gerber R., 2005, Medicina vibraţională,Editura Elite Bucureşti6. Luban-Plozza B,, Bradu Iaman<strong>de</strong>scu I.,2003, Dimen<strong>si</strong>unea p<strong>si</strong>hosocialăa practicii medi<strong>ca</strong>le, Ed.Infomedi<strong>ca</strong> Bucureşti7. Ba<strong>de</strong>a E.,1993, Caracterizarea dinamică acopilului şi adolescentului, Ed.Didactică şi Pedagogică, Craiova8. Chiriţa V., 1991, Manual <strong>de</strong> p<strong>si</strong>hiatrie,Iaşi9. Covaciu M. 1997, Familia şi suicidul laadolescent, <strong>Revista</strong> Medi<strong>ca</strong>lUpdate, vol 3. nr.410. Covaciu M., 1997, Tentativa <strong>de</strong> suicid laadolescent, <strong>Revista</strong> Medi<strong>ca</strong>lUpdate, vol 3. nr.111. Doran R., Parot F., 1995, Dicţionar <strong>de</strong>p<strong>si</strong>hologie, Ed. HumanitasBucureşti12. Ferreol G., Neculau A., 2003, Violenţa,aspecte p<strong>si</strong>hosociale, Ed.Polirom Iaşi13. Miu N.(subred.), 1999, Tratat <strong>de</strong>Medicină a Adolescentului,Casa Cărţii De Ştiinţă ClujNapo<strong>ca</strong>14. Vlaicu B., coordonator, 2000, Elemente<strong>de</strong> igiena copiilor şi adolescenţilor,Ed. Solness,Timişoara
104<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthIMPACTUL MANIPULĂRIICOMPORTAMENTALE ASUPRAADOLESCENŢILOR: DROGURILEBăcean C. 1 , Toma M. 21. Univer<strong>si</strong>tatea <strong>de</strong> Medicină şi Farmacie „Victor Babeş” Timişoara2. L’hospital d’Aussllion, FranceREZUMATO serie <strong>de</strong> statistici menţionează faptul că imaginea <strong>de</strong> <strong>si</strong>ne este grav afectată în <strong>ca</strong>zuladolecenţilor privaţi <strong>de</strong> ple<strong>ca</strong>rea unuia sau ambilor părinţi. Este bine cunoscut faptul căfamilia reprezintă creşterea viitoarei generaţii; ea oferă mediul în <strong>ca</strong>re copilul se naşte, se<strong>de</strong>zvoltă şi se formează. Perioada <strong>de</strong> tranziţie a afectat <strong>de</strong>-a lungul ultimelor <strong>de</strong>cenii, modul<strong>de</strong> a trăi al familiei, <strong>de</strong>terminându-i astfel pe mulţi părinţi să adopte o <strong>de</strong>cizie în favoareaîmbunătăţirii stării financiare a acesteia şi, ceea ce este important, acest lucru se face în<strong>de</strong>trimentul bunăstării sufletului fragil al copilului şi viitorului adolescent. Aceste <strong>de</strong>cizii voravea o amprentă negativă asupra comportamentului acestuia. Sub aspect social, legal,economic, dar şi p<strong>si</strong>hologic, relaţiile copiilor, dar şi viaţa acestora, vor fi profound afectate.O consecinţă <strong>ca</strong>re implică importante repercu<strong>si</strong>uni, se dove<strong>de</strong>şte a fi scăparea lipsei totale <strong>de</strong>sub control. Tinerii în dificultate asociază consumul <strong>de</strong> droguri cu cultura alternativă,atractivă a contrariilor, opusă unei comunităţi în <strong>ca</strong>re nu se <strong>si</strong>mt integraţi.Cuvinte cheie: climat familial, adolescenţi, manipulare comportamentală, droguriABSTRACTMultiple statistics mention the fact that self image is baddly damaged in <strong>ca</strong>se ofadolescents whose parent or parents are getting away for a better living. The tran<strong>si</strong>tionperiod has negativly affected most famillies especially for the fact that for living a better lifemost parents directly affect the soul of the adolescents and also their future. All these<strong>de</strong>ci<strong>si</strong>ons will negativly influence the behaviour of most adolescents. Their lives will bedamaged, including the social, legal, economic and p<strong>si</strong>hologi<strong>ca</strong>l relations. Most parents havepartially or totally lost control of their children. As a consequence these adolescent starttaking drugs mostly for the fact that they <strong>ca</strong>nnot integrate in a well balanced society.Keywords: family, adolescents, management of behavior, drugsFenomenul manipulării comportamentale aprogresat în ultimele <strong>de</strong>cenii, <strong>de</strong>şi înliteratura <strong>de</strong> specialitate nu i se acordăatenţia cuvenită. Abordarea problematiciiadolescenţei şi a toxicomaniei este necesar afi privită dintr-o perspectivă pluridisciplinară.Creşterea viitoarei generaţiireprezintă principala funcţie a familiei.Lupta împotriva drogurilor constituie, <strong>de</strong>mai multe <strong>de</strong>cenii, un obiectiv prioritar alpoliticilor din domeniul sănătăţii publice.Manipularea comportamentală reprezintăinfluenţarea subiecţilor umani, cu scopul
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health105realizării unor acţiuni diferite <strong>de</strong> propriileţeluri, fără <strong>ca</strong> ei să conştientizezediscrepanţa dintre scopurile în<strong>de</strong>părtate alecelor <strong>ca</strong>re influenţează şi propriile scopuri.Datorită faptului că lezează <strong>de</strong>mnitateaumană, manipularea comportamentalăreprezintă un tip <strong>de</strong> influenţă socială, oinfluenţă negativă, condamnabilă din punct<strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re etic. Ea se bazează pe conformareşi pe supunere.Teoria acţiunii sociale folo<strong>si</strong>tă pentruanaliza structurii manipulării comportamentale,a fost coerent expusă <strong>de</strong> sociologulameri<strong>ca</strong>n Talcott Parsons în lucrarea<strong>de</strong>venită cla<strong>si</strong>că, „The Structure of SocialAction”. Evaluarea critică a fost făcută încă<strong>de</strong> la începutul anilor ’60 în sociologiaameri<strong>ca</strong>nă <strong>de</strong> G. Wright Mills.Structura manipulării comportamentale esteimaginată pornind <strong>de</strong> la teoria acţiuniisociale Talcott Parsons şi <strong>de</strong> la TeoriaAutorităţii( Josef Bochensky).Referitor la tehnicile p<strong>si</strong>hosociale <strong>de</strong>supunere fără pre<strong>si</strong>une sau <strong>de</strong> manipulare, seridică o serie <strong>de</strong> probleme din punct <strong>de</strong>ve<strong>de</strong>re etic. Se impun măsuri <strong>de</strong> protecţiep<strong>si</strong>hică a indivizilor, grupurilor şicolectivităţilor umane. Cercetările p<strong>si</strong>hosociologicear trebui direcţionate în sensulelaborării unor strategii <strong>de</strong> creştere arezistenţei subiecţilor umani faţă <strong>de</strong>tentativele <strong>de</strong> manipulare comportamentală[1].Familia reprezintă creşterea viitoareigeneraţii; ea oferă mediul în <strong>ca</strong>re copilul senaşte, se <strong>de</strong>zvoltă şi se formează. Un primliant <strong>de</strong> reglare a interacţiunilor dintre copilşi mediul social este reprezentat <strong>de</strong> familie.O importanţă majoră o au integrarea socialăşi constituirea comportamentelor socialestrict <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> modul <strong>de</strong> relaţionaredin familie, climatul afectiv, dar şi mo<strong>de</strong>lulsocio-cultural. E<strong>ca</strong>terina Vrasmas susţine că„prin relaţiile sale cu mama, cu tata şi cufraţii, copilul se integrează în relaţiilesociale, se apropie <strong>de</strong> societate, îşi cunoaştevaloarea şi-şi <strong>de</strong>scoperă propria persoană”.Brazelton şi Greenspan i<strong>de</strong>ntifică nevoilecopilului pentru o <strong>de</strong>zvoltare normală <strong>ca</strong>fiind următoarele: nevoia <strong>de</strong> a avea relaţiiemoţionale <strong>ca</strong>l<strong>de</strong>, stabile, apropiate; nevoia<strong>de</strong> a fi protejat fizic, <strong>de</strong> a avea <strong>si</strong>guranţă şi oviaţă bine organizată; nevoia <strong>de</strong> experienţeadaptate nivelului <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare al copilului;nevoia <strong>de</strong> limite, <strong>de</strong> viaţă cotidianăstructurată şi <strong>de</strong> responsabilităţi a<strong>de</strong>cvatenivelului <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare; nevoia <strong>de</strong>experienţe a<strong>de</strong>cvate diferenţelor individualeale copilului, intereselor lui particulare;nevoia <strong>de</strong> a trăi într-o comunitate stabilă, <strong>de</strong>a beneficia <strong>de</strong> sprijinul şi cultura acesteia[2,3].Familia contemporană se loveşte frecvent <strong>de</strong>probleme sau <strong>si</strong>tuaţii <strong>ca</strong>re, <strong>de</strong> cele mai multeori, o fac inaptă <strong>de</strong> a le rezolva <strong>si</strong>ngură. Unnumăr remar<strong>ca</strong>bil <strong>de</strong> familii nu dispun <strong>de</strong><strong>ca</strong>pacitatea <strong>de</strong> a se adapta schimbărilorpolitice, sociale şi economice; perioada <strong>de</strong>tranziţie a afectat, <strong>de</strong>-a lungul ultimelor<strong>de</strong>cenii, modul <strong>de</strong> a trăi al familiei,<strong>de</strong>terminându-i astfel pe mulţi părinţi săadopte o <strong>de</strong>cizie în favoarea îmbunătăţiriistării financiare a acesteia şi, aceasta, în<strong>de</strong>trimentul bunăstării sufletului fragil alcopilului şi viitorului adolescent.În ţara noastră, numărul copiilor abandonaţişi neglijaţi emoţional creşte <strong>de</strong> la an la an.Aceştia intră în <strong>ca</strong>tegoria copiilor ai cărorpărinţi sunt ple<strong>ca</strong>ţi în străinătate şi suntcrescuţi <strong>de</strong> un <strong>si</strong>ngur părinte sau bunici,ru<strong>de</strong>. Dezvoltarea personalităţii acestor copiiva fi influenţată <strong>de</strong> faptul că le lipseştedragostea parentală, <strong>de</strong>şi aparent ei sebucură <strong>de</strong> o oare<strong>ca</strong>re susţinere materială.Valorile umane şi atitudinea faţă <strong>de</strong> <strong>si</strong>ne şifaţă <strong>de</strong> lume, în general, vor fi negativinfluenţate <strong>de</strong> experienţele trăite <strong>de</strong> aceşticopii, <strong>de</strong> cele mai multe ori pe parcurul maimultor ani. Sub aspect social, legal,economic, dar şi p<strong>si</strong>hologic, relaţiile copiilorşi viaţa acestora vor fi profund afectate.Dacă avem în ve<strong>de</strong>re absenţa unuia sau a
106<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthambilor părinţi, pe diverse perioa<strong>de</strong>, neputem referi la două <strong>ca</strong>tegorii <strong>de</strong> copii dinfamilii <strong>de</strong>zintegrate: cei ai căror părinţi suntple<strong>ca</strong>ţi, dar beneficiază <strong>de</strong> un oare<strong>ca</strong>resprijin material, şi cei <strong>ca</strong>re nu au veşti <strong>de</strong> lapărinţi[4-7].Aceştia din urmă sunt cei mai afectaţi,<strong>de</strong>oarece trăiesc cu iluzia revenirii părinţilor.Reacţii şi consecinţe <strong>de</strong> lungă durată se potinstala în urma acestei traume p<strong>si</strong>hice. Nuapare o <strong>si</strong>ngură emoţie, ci trăiri emţionaleintense şi variate: angoasă, regret, disperare,neîncre<strong>de</strong>re, anxietate, resentimente, vina,dorul, sentimentul lipsei <strong>de</strong> sens.Odată cu pier<strong>de</strong>rea unui părinte, putemvorbi şi <strong>de</strong> o serie <strong>de</strong> alte pier<strong>de</strong>ri, cum ar fimediul familial, se schimbă <strong>ca</strong>sa sau familia,contactul cu alţi membrii din familie,ataşamentul, se pier<strong>de</strong> <strong>si</strong>guranţa zilei <strong>de</strong>mâine, dragostea şi sprijinul părinţilor.Suferinţa acestor tineri se poate evi<strong>de</strong>nţia ladiverse nivele: în primul rând, emoţional,cum ar fi vinovăţia, tristeţea, dar şi fizic:oboseală, lipsă <strong>de</strong> energie, sau mental:confuzie, lipsă <strong>de</strong> concentrare. Implicit,datorită acestor trăiri, copiii trec prin maimulte faze: iniţial <strong>de</strong> şoc, apoi suferinţă şi<strong>de</strong>zorganizare, acceptare.Adolescenţilor ai căror părinţi sunt ple<strong>ca</strong>ţi,dar beneficiază <strong>de</strong> un suport material, li seoferă mai multe oprtunităţi. De pildă,ple<strong>ca</strong>rea părinţilor poate atrage după <strong>si</strong>neefecte pozitive: un suport material, alimentaţiemai bună, continuarea studiilor,sporirea gradului <strong>de</strong> <strong>si</strong>guranţă a viitorului.Creşte încre<strong>de</strong>rea în <strong>si</strong>ne, dar nu se pot trececu ve<strong>de</strong>rea amprentele negative <strong>ca</strong>re seobservă <strong>de</strong>ja în societate: iresponsabilitate,incompetenţă, <strong>si</strong>stem <strong>de</strong> valori distor<strong>si</strong>onat,hiperreactivitate, <strong>de</strong>ficit în luarea <strong>de</strong>ciziilor,incompetenţă în gestionarea banilor.Trauma p<strong>si</strong>hică nu se tratează doar prinatingerea fazei <strong>de</strong> acceptare. Adolescenţiisuportă durerea şi suferinţa diferit faţă <strong>de</strong>adulţi: trăiesc totul cu o mai mareinten<strong>si</strong>tate, se exprimă mai puţin verbal,pie<strong>de</strong>rea este discontinuă, furia se exprimăîn mod direct. Viitorul acestor adolescenţiva fi mar<strong>ca</strong>t <strong>de</strong> numeroase piedici în ceea cepriveşte <strong>de</strong>zvoltarea personală şiinterpersonală, sănătatea emoţională, fizică.Vor apărea probleme <strong>de</strong> comportament,inclu<strong>si</strong>v consumul <strong>de</strong> droguri şi altesubstanţe toxice, vulnerabilitate în faţatrafi<strong>ca</strong>nţilor <strong>de</strong> fiinţe umane sau alte acţiuniilegale [5].Statisticile <strong>de</strong>monstrează că imaginea <strong>de</strong><strong>si</strong>ne este grav afectată în <strong>ca</strong>zul adolecenţilorprivaţi <strong>de</strong> ple<strong>ca</strong>rea unuia sau ambilor părinţi.După cum afirmă şi I. Gonţa, „adolescenţii<strong>de</strong>monstrează o autopercepţie lacunară,<strong>ca</strong>racterizată prin predominarea eului fizicsau p<strong>si</strong>hologic, în multe <strong>ca</strong>zuri – a celuifilozofic, aceste rezultate <strong>de</strong>notând inacceptareastatutului social şi dificultăţi <strong>de</strong>integrare socială, precum şi o autocunoaşterefragmentară, asociată uneiten<strong>si</strong>uni interne”.Printre problemele legate <strong>de</strong> comportamentse numără: anxietate, fobii, negativism,tulburări <strong>de</strong> somn, hiperreactivitate,agre<strong>si</strong>vitate faţă <strong>de</strong> colegi, tutori,comportament <strong>de</strong>viant. În ceea ce priveştetimpul liber, adolescenţii preferă să îlpetreacă în compania muzicii, la televizor,distracţii, <strong>ca</strong>lculator [8-10].Adolescenţii reuşesc mai bine să <strong>de</strong>a un sensplecării părinţilor, faţă <strong>de</strong> preşcolari şi copii,datorită faptului că atenţia lor este orientatămai mult asupra propriei persoane, asuprarelaţiilor, fiind preocupaţi mai mult <strong>de</strong>sexualitatea lor, <strong>de</strong> in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă. Adolescenţiise ajută reciproc prin diverse moduri.În această perioadă au loc confruntări întrecomportamentele impreg-nate <strong>de</strong> atitudinicopilăreşti şi cele solicitate <strong>de</strong> noile <strong>ca</strong>dresociale în <strong>ca</strong>re se <strong>de</strong>sfăşoară, şi cărora estenecesar să le facă faţă; apar discrepanţe întreceea ce doreşte societatea <strong>de</strong> la adolescent şiceea ce poate el să <strong>de</strong>a, între ceea ceaşteaptă <strong>de</strong> la viaţă şi ce îi oferă aceasta înrealitate, dar nu în ultimul rând, între
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health107aspiraţiile măreţe şi po<strong>si</strong>bilităţile limitatepentru traducerea lor în fapt.Nevoia <strong>de</strong> dragoste a copilului este oproblemă <strong>de</strong> importanţă majoră în perioadaadolescenţei. În această perioadă apardiverse probleme, iar atâta timp cât copilulintră în această fază a vieţii sale cu o rezervăemoţională <strong>de</strong>fectuos alimentată, acesta va fivulnerabil în faţa dificultăţilor vârstei înspeţă.Dragostea condiţionată oferită copiilor, va fireacţia în ceea ce priveşte modul acestora <strong>de</strong>a oferi iubire. Manipularea şi controlareapărinţilor se va evi<strong>de</strong>nţia la vârsta adolescenţei.În momentul în <strong>ca</strong>re ei vor fisatisfăcuţi, va urma şi mulţumirea părinţilor,cu alte cuvinte condiţionat. Vor manipulapărinţii în <strong>ca</strong>zul în <strong>ca</strong>re nu li se va face peplac. Aceşti adolescenţi nu sunt învăţati săiubească necondiţionat; datorită faptului căpretenţiile au fost întot<strong>de</strong>auna în<strong>de</strong>plinite,părinţii se <strong>si</strong>mt neputincioşi. O consecinţă<strong>ca</strong>re implică importante repercu<strong>si</strong>uni sedove<strong>de</strong>şte a fi scăparea lipsei totale <strong>de</strong> subcontrol [1].Datorită mutaţiilor culturale ale lumiiocci<strong>de</strong>ntale, apare fenomenul cu dimen<strong>si</strong>unisociale: consumul ilicit <strong>de</strong> droguri.Fenomenul pătrun<strong>de</strong> şi progresează extrem<strong>de</strong> rapid în toate comunităţiile, dar şi înrândurile adolescenţilor.Tinerii în dificultate asociază consumul <strong>de</strong>droguri cu cultura alternativă, atractivă acontrariilor, opusă unei comunităţi în <strong>ca</strong>renu se <strong>si</strong>mt integraţi. Adolescenţii sunt îngeneral lip<strong>si</strong>ţi <strong>de</strong> informare corespunzătoareprivind pericolul consumului <strong>de</strong> droguri, câtşi <strong>de</strong> un ajutor p<strong>si</strong>hologic specializat pentrua <strong>de</strong>păşi momentele <strong>de</strong> criză [11].În ultimul <strong>de</strong>ceniu, ţara noastră a <strong>de</strong>venit oţară <strong>de</strong> tranzit pentru toate felurile <strong>de</strong>droguri; numărul consumatorilor creşte înprogre<strong>si</strong>e geometrică <strong>de</strong> la an la an. Esteevi<strong>de</strong>nt că ne confruntăm cu un fenomensocial scăpat <strong>de</strong> sub control, întrucât nu sepoate vorbi <strong>de</strong> stoparea lui. Acţiunileorganizaţiilor guvernamentale, dar şi alecelor neguvernamentale, trebuie îndreptatecătre încetinirea <strong>de</strong>zvoltării acestui fenomen[12].Dintre efectele drogurilor amintim: efectescontate şi efecte nedorite. Efectele scontate:drogurile stimulente provoacă excitaţiep<strong>si</strong>hologică, veselie, sentimentul <strong>de</strong> ten<strong>si</strong>unep<strong>si</strong>hică şi, uneori, reacţii violente; drogurilesedative provoacă <strong>ca</strong>lm p<strong>si</strong>hologic, relaxarep<strong>si</strong>hică sau somnolenţă; drogurile halucinogenemodifică percepţia, senzaţiile auditive,vizule şi olfactive; drogurile <strong>de</strong>lirogenetulbură raţiunea, analiza pe <strong>ca</strong>re omul o faceplecând <strong>de</strong> la senzaţiile proprii. Efectelenedorite <strong>de</strong> consumator: <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă, efectetoxice asupra <strong>si</strong>stemului nervos, inimii,plămânilor, rinichilor, dintre <strong>ca</strong>re unele potfi grave (intoxi<strong>ca</strong>ţia cu alcool, coma etilică,supradoza <strong>de</strong> heroină) [3].Ca urmare a creşterii consumului <strong>de</strong> droguri,au apărut materiale <strong>ca</strong>re conţin măsuri <strong>de</strong>prevenţie, măsuri <strong>de</strong> intervenţie, <strong>de</strong>scrieriale efectelor drogurilor cu impli<strong>ca</strong>ţiile lorasupra stării <strong>de</strong> sănătate fizică şi p<strong>si</strong>hică,precum şi alte lămuriri con<strong>si</strong><strong>de</strong>rate a fi utilepentru o informare corectă şi completă.Diversele programe edu<strong>ca</strong>tive au în ve<strong>de</strong>reorganizarea unor seminarii în şcoli, licee,univer<strong>si</strong>tăţi [13,14].În ceea ce priveşte terapia, un lanţ terapeuticcomplet cuprin<strong>de</strong>: clinici mo<strong>de</strong>rne <strong>de</strong><strong>de</strong>zintoxi<strong>ca</strong>re fizică cu circuit închis şipersonal <strong>de</strong> specialitate, centre <strong>de</strong> zi pentrucontinuarea tratamentului <strong>de</strong> întreţinereasociat cu p<strong>si</strong>hoterapie <strong>de</strong> grup, p<strong>si</strong>hoterapieindividuală, şedinţe <strong>de</strong> terapie ocupaţională,comunităţi terapeutice, absolut necesarepentru <strong>de</strong>zintoxi<strong>ca</strong>rea p<strong>si</strong>hică, <strong>si</strong>tuate înzone în<strong>de</strong>părtate <strong>de</strong> orice mediu toxicogen,un<strong>de</strong> timp <strong>de</strong> câteva luni, îndrumaţi <strong>de</strong>personal specializat, adolescenţii seresocializează prin autogospodărire, cursuri<strong>de</strong> reorientare profe<strong>si</strong>onală. Reintegrareasocială a foştilor toxicomani reprezintă oprioritate.
108<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthCreşterea consumului <strong>de</strong> droguri în rânduladolescenţilor este alarmantă. Numărul <strong>de</strong>toxicomani internaţi, în special <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţi<strong>de</strong> heroină, unul dintre drogurile cele maifolo<strong>si</strong>te în ţara noastră, creşte în progre<strong>si</strong>egeometrică <strong>de</strong> la un an la altul. La început,majoritatea internărilor era reprezentată <strong>de</strong>consumatorii <strong>de</strong> droguri sub formă <strong>de</strong> ţigară,cei <strong>ca</strong>re fumau drogul, şi consumatorii <strong>de</strong>droguri la folie, cei <strong>ca</strong>re inhalau drogul.Aceste statistici au apărut la nivelul <strong>de</strong> spitalîn anul 1995. Începând cu cea <strong>de</strong> a douajumătate a anului 1997, şi în specialînceputul anului 1998, numărul consumatorilor<strong>de</strong> droguri injectabile este în creştere.Adolescenţii pacienţi nici nu mai trec prinfazele preliminare, fumat, inhalat, ci începconsumul <strong>de</strong> droguri direct prin injectare.Consecinţele sunt importante asupraorganismului, apar riscuri crescute <strong>de</strong>suprainfecţii, dar şi bolile transmi<strong>si</strong>bile(SIDA, hepatite B şi C).Consumul <strong>de</strong> droguri generează <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţăfizică şi p<strong>si</strong>hică. Aceasta înseamnă că în celmai scurt timp se va pier<strong>de</strong> libertatea <strong>de</strong> aalege <strong>de</strong> a fi tu însuţi. Viaţa se va reduce la ocăutare nesfârşită a „dozei” <strong>de</strong> fie<strong>ca</strong>re zi. Casă se găsească banii necesari, se va faceorice: furt, prostituţie, trafic <strong>de</strong> droguri sauchiar crimă. Se riscă privarea <strong>de</strong> libertate înorice moment. Dacă la început, consumul <strong>de</strong>droguri creează o oare<strong>ca</strong>re plăcere, viaţa seva transforma repe<strong>de</strong> într-un coşmar,întretăiat <strong>de</strong> repetate şi dureroase cure <strong>de</strong><strong>de</strong>zintoxi<strong>ca</strong>re [4].Consumul <strong>de</strong> droguri pune în pericolintegritatea fizică: efecte toxice, <strong>de</strong>seoriirever<strong>si</strong>bile, asupra <strong>si</strong>stemului nervos,inimii, plămânilor, rinichilor, infecţii, inclu<strong>si</strong>vSIDA şi hepatită B; reducerea con<strong>si</strong><strong>de</strong>rabilăa potenţei.Consumul <strong>de</strong> droguri înseamnă şi risculutilizării unor substanţe asupra cărora nuexistă nici un control. Cel <strong>ca</strong>re vin<strong>de</strong> drogul,poate că îi cunoaşte compoziţia. Se poateavea încre<strong>de</strong>re în el? Substanţa <strong>ca</strong>re seintroduce în organism poate conţineimpurităţi, poate fi supraconcentrată sau<strong>de</strong>naturată. Ceea ce înseamnă în general,moarte rapidă sau sechele <strong>de</strong>finitive[12].Dezvoltarea intelectuală, emoţională,socială, morală sau spirituală a adolecentuluieste inten<strong>si</strong>fi<strong>ca</strong>tă în <strong>ca</strong>zul în <strong>ca</strong>re beneficiază<strong>de</strong> dragoste, şi evi<strong>de</strong>nt reversul, <strong>de</strong>zvoltareava avea <strong>de</strong> suferit dacă nevoia <strong>de</strong> dragostenu îi este satisfacută. Valorile umane şiatitudinea faţă <strong>de</strong> <strong>si</strong>ne şi faţă <strong>de</strong> lume, îngeneral, vor fi negativ influenţate <strong>de</strong>experienţele trăite <strong>de</strong> aceşti copii, <strong>de</strong> celemai multe ori pe parcursul mai multor ani.BIBLIOGRAFIE1. Chelcea S., 1994, Personalitatea şisocietatea <strong>de</strong> tranziţie, Ed.Ştiinţa şi Tehni<strong>ca</strong>, Bucureşti2. Brazelton T. B., Greenspan S. I., 2000,The irreducible needs ofchildren: What every childmust have to grow, learn, andflourish3. Ba<strong>de</strong>a E., 1993, Caracterizarea dinamicăa copilului şi adolescentului,Ed. Didactică şi Pedagogică,Craiova4. Cotrău M., 1991, Toxicologie, Ed.Didactică şi Pedagogică,Bucureşti5. Doran R., Parot F., 1995, Dicţionar <strong>de</strong>p<strong>si</strong>hologie, Ed. HumanitasBucureşti6. Gel<strong>de</strong>r M., Dermis G., Mayou R., 1994,Tratat <strong>de</strong> p<strong>si</strong>hiatrie, Oxford,ediţia a II-a, Ed. AsociaţiaP<strong>si</strong>hiatrilor liberi din Româniaşi Geneva Publischers7. Lăzărescu M., 1994, P<strong>si</strong>hopatologieclinică, Ed. Helicon, Timişoara8. Miu N., subred., 1999, Tratat <strong>de</strong> Medicinăa Adolescentului, Casa Cărţii<strong>de</strong> Ştiinţă Cluj Napo<strong>ca</strong>9. Vlaicu B., 1994, Dinami<strong>ca</strong> <strong>de</strong>zvoltăriifizice şi aspecte comporta-
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health109mentale la şcolari, Ed. Signata,Timişoara10. Vlaicu B., Va<strong>si</strong>lov M., 1998,Adolescenţa. Particularităţi antropometriceîn Banat şiMoldova. Ed. Eurobit, Timişoara11. ***, 1991, Manual ONU pentruformarea <strong>de</strong> <strong>ca</strong>dre specializateîn lupta împotriva drogurilor12. *** , 2000, Legea 143/2000 privindcombaterea traficului şiconsumului ilicit <strong>de</strong> droguri13. ***, 2002, Legea 300/2002 privindregimul juridic al precursorilorfolo<strong>si</strong>ţi la fabri<strong>ca</strong>rea ilicită <strong>de</strong>droguri14. ***, 2002, HGR nr.1489/2002 pentruînfiinţarea Agenţiei NaţionaleAntidrog
110<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthTHE IMPORTANCE OF DIET ANDPHYSICAL ACTIVITY FOR OBESITYMANAGEMENT IN YOUNG PEOPLESas I. 1 , Ar<strong>de</strong>lean C. 1 , Vlaicu B. 2 , Banu A. M. 31. County Clini<strong>ca</strong>l Hospital Timişoara2. Univer<strong>si</strong>ty of Medicine and Pharmacy „Victor Babeş” Timişoara3. Univer<strong>si</strong>ty Dentistry Clini<strong>ca</strong>l Center of KosovaREZUMATIntroducere. Obezitatea reprezintă un exces <strong>de</strong> gră<strong>si</strong>me corporală <strong>ca</strong>re duce la<strong>de</strong>teriorarea sănătăţii. Creşterea rapidă a prevalenţei obezităţii este un fenomen global,afectând atât ţările cu un venit mare, cât şi pe cele în curs <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare. Obezitatea este oafecţiune <strong>ca</strong>re a fost prezentă încă <strong>de</strong> la începuturile existenţei umane, dar a fost recunoscutădoar târziu <strong>ca</strong> o stare dăunătoare pentru sănătate. Obiective şi metodă. Creşterea în greutatepeste limitele normale, poate fi privită <strong>ca</strong> rezultatul interacţiunii între substratul geneticindividual şi factorii <strong>de</strong> mediu. Această lucrare îşi propune o succintă trecere în revistă acunoştinţelor existente <strong>de</strong>spre comportamentul alimentar, activitatea fizică şi se<strong>de</strong>ntarism, şiinfluenţa acestora asupra Indicelui <strong>de</strong> Masă Corporală (IMC) la copii şi tineri. Rezultate.Evoluţia a favorizat preferinţa pentru alimentele cu <strong>de</strong>n<strong>si</strong>tate energetică mare, astfelorganismul protejându-se împotriva pier<strong>de</strong>rii în greutate, dar tolerând creşterea acesteia. Însocietatea mo<strong>de</strong>rnă este disponibilă o mare varietate <strong>de</strong> alimente, în <strong>ca</strong>ntităţi mari, <strong>ca</strong>restimulează consumul exce<strong>si</strong>v. În afară <strong>de</strong> <strong>ca</strong>ntitatea şi <strong>ca</strong>litatea alimentelor, mai există şi alteaspecte ale alimentaţiei <strong>ca</strong>re pot interveni asupra IMC-ului, cum ar fi orarul meselor,regularitatea, preferinţa pentru anumite alimente. Activitatea fizică are un impact major, atâtasupra compoziţiei, cât şi a metabolismului organismului. Pe lângă echilibrarea balanţeienergetice, activitatea fizică are multe alte efecte pozitive pentru persoanele suprapon<strong>de</strong>raleşi obeze. Din contră, comportamentul se<strong>de</strong>ntar este în relaţie pozitivă cu un IMC mai crescutla tineri. Concluzii. Obezitatea este o ameninţare pentru sănătate, <strong>ca</strong>re în epo<strong>ca</strong> mo<strong>de</strong>rnătin<strong>de</strong> să anuleze multe din beneficiile datorate progresului ştiinţelor şi tehnicii. Sunt necesareschimbări ale stilului <strong>de</strong> viaţă, la nivelul dietei, al regimului activităţii fizice şi reducereatendinţei spre se<strong>de</strong>ntarism pentru a modifi<strong>ca</strong> pe viitor prevalenţa îngrijorătoare a acesteiafecţiuni.Cuvinte cheie: obezitate, activitate fizică, tineri, dietăABSTRACTIntroduction. Obe<strong>si</strong>ty represents an excess of body fat that leads to <strong>de</strong>terioration ofhealth. The rapid rise of obe<strong>si</strong>ty prevalence is a global phenomenon, affecting both highincome and low income countries. Obe<strong>si</strong>ty is a disease present from the beginning ofhumanity, but was recognized as a medi<strong>ca</strong>l condition only later in history. Objectives and
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health111method. The increase of body weight beyond normal limits may be seen as the result of theinteraction between the genetic susceptibility and the environment. This work is only a shortrevue of the existing knowledge about alimentary behavior, phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity and se<strong>de</strong>ntarybehavior, and their influence on body mass in<strong>de</strong>x (BMI) for children and young people.Results. Human evolution favored the preference for energy-<strong>de</strong>nse foods, in this way theorganism protect himself against weight loss, but tolerate weight gain. In the mo<strong>de</strong>rn societya large variety of foods are available, and in large quantities also, and so exces<strong>si</strong>ve intake isstimulated. Be<strong>si</strong><strong>de</strong> the quality and quantity of foods, there are other aspects of diet interferingwith the variation of BMI, as are the meals time table, regularity, the preference for certainfoods. Phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity has a major impact on both organism’s compo<strong>si</strong>tion and metabolism.Be<strong>si</strong><strong>de</strong>s adjusting the energy balance, phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity has a number of other po<strong>si</strong>tivesoutcomes for overweight and obese people. In oppo<strong>si</strong>tion to these, se<strong>de</strong>ntary behavior is in apo<strong>si</strong>tive relation with an increased BMI in young people. Conclu<strong>si</strong>ons. Obe<strong>si</strong>ty is a threat forhealth status and in the mo<strong>de</strong>rn era tends to annul many of the benefits obtained through theprogress of sciences and techniques. Changes in lifestyle, in diet, phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity regimenare nee<strong>de</strong>d, and also are the se<strong>de</strong>ntary behavior modifi<strong>ca</strong>tion, for a future change in theprevalence of this disease.Keywords: obe<strong>si</strong>ty, phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity, young people, dietINTRODUCTIONOne hundred years ago, Europe wasconfronted with a real epi<strong>de</strong>mic ofmalnutrition in young people. Acknowledgingthis state triggered a number ofreforms in public health area, aiming thispopulation group.Presently, we find ourselves in anotherphy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l <strong>de</strong>terioration cycle of youngpeople. The ri<strong>si</strong>ng rates of obe<strong>si</strong>ty inchildren and young people will fuel theepi<strong>de</strong>mic of chronic diseases, includingcoronary heart disease, hyperten<strong>si</strong>on andtype two diabetes, starting at young ages.Once the countries become richer and thehealth status is better, a shift is happening inthe major <strong>ca</strong>uses of mortality, frominfectious to chronic diseases (theepi<strong>de</strong>miologic tran<strong>si</strong>tion). Along with theepi<strong>de</strong>miologic tran<strong>si</strong>tion, the rates of obe<strong>si</strong>tyusually are growing, and the social profile ischanging. This way, the po<strong>si</strong>tive associationbetween wealth and obe<strong>si</strong>ty in adults(especially women) and children from lowincomecountries, is annulled in middleincomecountries, and becomes a negativeassociation in high income countries, wherethe risk for obe<strong>si</strong>ty is higher for those inlower socioeconomic classes [1, 2].The prevalence of obe<strong>si</strong>ty grow constantlyin the last 50 years. Obe<strong>si</strong>ty installed atyoung ages, beginning in childhood, usuallyis constant through the adult period, evenbecoming more important, and is associatedwith risk factors for later chronic diseases.In the European Union there areapproximately 22 millions of overweightchildren (5 millions of which are obese). Ifthe prevalence of obe<strong>si</strong>ty and overweightrise constant in the future, in the year 2010,a number of 26 millions children are to beoverweight (a rise of approximately 1,3millions a year) and 6,4 millions of these areto be obese (a rise of 350.000/year). Thesedata reflects just how important is to put astop to these phenomenon [3].HISTORYWe <strong>ca</strong>n find the origins of obe<strong>si</strong>ty in ourprehistoric ancestors, 30.000 years ago.Since the living condition of that periodwere extremely harsh, the survivors werethose individuals with a better <strong>ca</strong>pacity ofenergy storage during the times when thefood was abundant, preparing for theinevitable famine periods that followed.
112<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthThere are prehistoric statues surviving to ourdays, including the famous Venus fromWillendorf, portraying women withpronounced abdominal obe<strong>si</strong>ty. There is ahypotheses sustaining these could have beencon<strong>si</strong><strong>de</strong>red, ironi<strong>ca</strong>lly, symbols of fertility,although presently we know obe<strong>si</strong>ty <strong>ca</strong>use<strong>si</strong>nfertility.The <strong>si</strong>tuation has changed. In the present,the inefficient phenotypes are favorite, theindividuals unable to <strong>de</strong>po<strong>si</strong>t fat, while thoseindividuals <strong>de</strong>po<strong>si</strong>ting fat, especially in theabdominal area, are predisposed to apremature <strong>de</strong>ath [4]. The explanation maybe the important changes of theenvironment, which presently permit ase<strong>de</strong>ntary life style. In the evolution ofhumanity only relatively recent, theenergetic expenditure (the primary searchfor resources) has not been closely related tothe energy intake.The acceptance of obe<strong>si</strong>ty as a medi<strong>ca</strong>lproblem has been very difficult, in somecultures obe<strong>si</strong>ty being a <strong>si</strong>gn of wealth andstatus.first to use the term “obe<strong>si</strong>ty” in a medi<strong>ca</strong>lcontext.At the beginning of the 18 century, anumber of authors promoted thepreservation of health as a reason foravoiding obe<strong>si</strong>ty. It be<strong>ca</strong>me more clear thatobe<strong>si</strong>ty is not an isolated disease, and otherproblems of health are more frequent inobese patients. Even in antiquity was knownthe association between obe<strong>si</strong>ty and apnea(4 century B.C.). The most importantdisease in association with the obe<strong>si</strong>ty isdiabetes, known to phy<strong>si</strong>cians even in 1552B.C., when it was mentioned in the Eberspapyrus.The coronary heart disease, coexisting withobe<strong>si</strong>ty, was <strong>de</strong>scribed as angina by EdwardHy<strong>de</strong> in the 17 century, but it seems it wasknown even by Hippocrates. In 1765,Joannes Baptista Morgagni explained notonly that obe<strong>si</strong>ty is in relation with disease,but also that the po<strong>si</strong>tion of the fat <strong>de</strong>po<strong>si</strong>t<strong>si</strong>s crucial [4].OBJECTIVESMoses is con<strong>si</strong><strong>de</strong>red to be the first writer ondiet, recommending only special foods toJews. The ancient Greek civilization wasone of the first to realize the danger ofobe<strong>si</strong>ty and its association with disease.Hippocrates un<strong>de</strong>rstood that obe<strong>si</strong>ty leads toinfertility and premature <strong>de</strong>ath. He wroteabout diseases <strong>ca</strong>used by unbalanced diet,and the improvement in health broughtabout by change of diet. Also the ancientEgyptians have been preoccupied on diet asa mean to preserve health, acknowledgingthat both the quantity and the quality of foodare important.The beliefs of the great scholars of antiquityhave been <strong>de</strong>veloped by the mo<strong>de</strong>rnEuropean writers and phy<strong>si</strong>cians.Thomas Sy<strong>de</strong>nham (1624-1689) recognizedthe multifactorial nature of obe<strong>si</strong>ty, and theEnglish phy<strong>si</strong>cian Tobias Venner was theAlthough all the experts agree that obe<strong>si</strong>typrevention is a priority, there are only asmall number of studies concerning thissubject. It is very important to expose thebehavioral factors present in young people,influencing the onset of obe<strong>si</strong>ty.Obe<strong>si</strong>ty may be regar<strong>de</strong>d as a consequenceof the interaction of environment and theindividual genetic profile, particularlygenetic susceptibility. Although the conceptthat some people inherited a greatersusceptibility for <strong>de</strong>po<strong>si</strong>ting the surplus ofenergy than others may be appealing, themajority of prospective studies on theimpact of different metabolic phenotypes(subjects with low metabolic rate or highoxidation of fat) on the weight change wasconducted in selected populations and couldnot be reproduced in different populations.These data indi<strong>ca</strong>ted that, in geneti<strong>ca</strong>llyheterogeneous populations, these factors are
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health113at best weak predictors of gaining weight,and in most people, the ten<strong>de</strong>ncy to becomeobese is not due to any genetic anomaly,questioning the concept of high energeticefficiency in overweight and obese subjects[5].From the public health point of view, somerisk factors are modifiable (ex. food intake),while others (ex. genetic heritage) <strong>ca</strong>n notbe change and are not targets forintervention strategies.External factors interfering with obe<strong>si</strong>tyonset and whose influence we try toestablish, are the predominance of se<strong>de</strong>ntarybehavior (watching TV, playing vi<strong>de</strong>ogames), less phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity, changes indiet characteristic to mo<strong>de</strong>rn society.BODY MASS INDEXFor <strong>de</strong>termining the state of obe<strong>si</strong>ty, bodymass in<strong>de</strong>x is largely used both in clini<strong>ca</strong>lpractice and population studies. BMI is a<strong>si</strong>mple in<strong>de</strong>x of weight-for-height that iscommonly used to clas<strong>si</strong>fy un<strong>de</strong>rweight,overweight and obe<strong>si</strong>ty in adults. It is<strong>de</strong>fined as the weight in kilograms divi<strong>de</strong>dby the square of the height in metres(kg/m 2 ). BMI is a imprecise, but usefulmeasure for adipo<strong>si</strong>ty. For a given BMI,adipo<strong>si</strong>ty varies with age, gen<strong>de</strong>r an<strong>de</strong>thnicity. Even so, BMI correlates relativelywell to the quantity of body fat and to therisk for obe<strong>si</strong>ty related diseases. Adults withBMI>30 are clas<strong>si</strong>fied as obese, while thosewith BMI in the interval 25-30 are clas<strong>si</strong>fiedas overweight.For children, <strong>de</strong>fining obe<strong>si</strong>ty andoverweight is more compli<strong>ca</strong>ted, be<strong>ca</strong>usethe weight varies with height during thegrowth process. But there are methods tostandardize BMI in childhood, according toage and sex, and these gave results validatedthrough other adipo<strong>si</strong>ty measurements. Veryfew things are known about body weightvariation trends in adolescence: samplingvaried too much in time for validcomparisons. BMI may be a source of bia<strong>si</strong>n the <strong>ca</strong>se of certain population <strong>ca</strong>tegorieswith ri<strong>si</strong>ng levels of phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity,especially in young men, where a rise ofBMI may be due to a rise in lean body mass.Generally, an excess of intake or a reductionin energy expenditure, results in po<strong>si</strong>tiveenergy balance, and, on long term, may leadto a rise of body weight, represented througha rise of BMI [3].The obe<strong>si</strong>ty epi<strong>de</strong>mic is rapidly generalized,including different ethnic, geographicgroups, and different age and sex groups,this way suggesting the intervention ofenvironmental and behavioral factors.Energy intake and energy expenditure arebehavior consequences, and, in their turn,are influenced by a large variety of internaland external <strong>de</strong>terminants. Among these arethe characteristics of the food supply, theknowledge, attitu<strong>de</strong>s, emotional state andindividual experience, and also the culturaland social context of the behavior [6].From existing studies results that the mostimportant risk factor for obe<strong>si</strong>ty is theexistence in the family of other <strong>ca</strong>ses,partially explained by genetic heritage, butalso through other factors, as, for example,phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity and the alimentary habitsof the entire family [7].DIETHuman energetic needs are estimatedthrough energy expenditure measurements,plus the energy nee<strong>de</strong>d for the growthprocess, pregnancy and lactation. Adaptingto a energy intake that is to low or in excess,may lead sometimes to biologi<strong>ca</strong>l andbehavioral penalties, for example reducedgrowth speed, loss of lean mass, exces<strong>si</strong>ve<strong>de</strong>po<strong>si</strong>ts of fat, enhanced risk for disease,periods of forced repose, and phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l orsocial limitation in <strong>ca</strong>ring out certainactivities [8].Evolution favored the preference for energy<strong>de</strong>nse foods and with large content in fat,
114<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healththis way human body protecting itselfagainst weight loss, but tolerating weightgain. The more popular foods are now thefast-foods, cereals, pastries, potatoes andbeverages with high content of sugar, allthese being the result of low price, pleasanttaste and of the aggres<strong>si</strong>ve marketing<strong>ca</strong>mpaigns.The energy necessary for the metabolic andphy<strong>si</strong>ologic functions of human organism<strong>de</strong>rives from chemi<strong>ca</strong>l energy, bound infood and its components, macronutrients.These are <strong>ca</strong>rbohydrates, fats, proteins an<strong>de</strong>thanol, the latter acting as a substrate. Afterbeing ingested, the energy bound in foods isfreed and transformed in thermal, mechani<strong>ca</strong>nd other types of energy. Fats and<strong>ca</strong>rbohydrates are the major sources ofenergy, although proteins are also sources ofenergy, specially when intake is limited [8].The importance of the <strong>ca</strong>rbohydrates intakefor the obe<strong>si</strong>ty epi<strong>de</strong>mic is still to be<strong>de</strong>termined, but the intake of corn syrup richin fructose, used for sweetening thebeverages in the USA in 1970-1990, waslinked to obe<strong>si</strong>ty by previous studies [3]. Astudy, conducted on 548 school children, inBoston area, by Ludwig and col., reachedthe same conclu<strong>si</strong>on [9]. Even in the <strong>ca</strong>se ofa lower energy intake, providing much ofthat energy from fat is associated withgaining weight. Diets low in sugar, but richin fat represents a higher risk for obe<strong>si</strong>tythan diets with high sugar content and lowin fat.In high income societies, systems ofproducing, <strong>de</strong>po<strong>si</strong>ting and distributing foodpracti<strong>ca</strong>lly annulled the pos<strong>si</strong>bility of nothaving what to eat, making available for thepopulation a relatively unlimited source ofattractive, diverse and high <strong>de</strong>n<strong>si</strong>ty foods.While transforming of the food source hasoccurred, also the social habits concerningthe diet changed. Be<strong>ca</strong>use of the rapidrhythm of present life, snaking, fast-foodand principal meals eaten out<strong>si</strong><strong>de</strong> the homebe<strong>ca</strong>me commune and these results in alarge proportion of the <strong>ca</strong>lories. Meanwhile,children have larger control on their foodchoices. During a national program forsurveying nutrition in Australia has been<strong>de</strong>monstrated that energy intake roseapproximately with 4% in adults and, inadolescents, with 11% for girls and 15% forboys, between 1985 and 1995, having<strong>ca</strong>rbohydrates as primary energy source.Dates from USA and Europe also confirmthe existence of association of high energyintake and rates of obe<strong>si</strong>ty [10].The portions <strong>si</strong>zes increased for meals andsnacks, and there are many evi<strong>de</strong>nces thatpeople eat more when they are offeredlarger portions. The compo<strong>si</strong>tion of the diet<strong>ca</strong>n be more important than the number of<strong>ca</strong>lories. Studies have shown larger <strong>ca</strong>lorie<strong>si</strong>ntake when meals con<strong>si</strong>st in a variety offoods compared to the <strong>ca</strong>se when the mealscon<strong>si</strong>st in one aliment only. The <strong>ca</strong>loricintake is also enlarged by tasteful, preferredfoods, and also by high energy foods. Aswell as the compo<strong>si</strong>tion of foods, the aspector the smell of foods <strong>ca</strong>n stimulate theappetite and <strong>ca</strong>n produce a larger intake [6].Food preferences <strong>ca</strong>n change as aconsequence of experience and learning.The taste of aliments consumed just beforebeing <strong>si</strong>ck becomes usually unpleasant,while tastes associated with po<strong>si</strong>tiveoutcomes, as, for example, a reserve of<strong>ca</strong>lories, are preferred. This is probably theexplanation of the “familiarity” effect, whenaliments that have been consumed before,and had favorable consequences, arepreferred, effect well known in children. Inthe present there are evi<strong>de</strong>nces thatsystematic exposure (including throughbreast milk) <strong>ca</strong>n increase familiarity and <strong>ca</strong>npromote acceptance of certain foods.Both in children and adults, there areevi<strong>de</strong>nces showing that <strong>si</strong>mple strategiesmay change the ten<strong>de</strong>ncy to high rates ofobe<strong>si</strong>ty. Among these are having meals on arigorous schedule, avoiding snacking,
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health115drinking water instead of high <strong>ca</strong>loriesbeverages, reducing the fat un<strong>de</strong>r 30% ofenergy intake.The subject of a great interest was if the<strong>de</strong>liberate control of diet represents asuccessful strategy in controlling bodyweight. Earlier studies have shown that thepersons who control their food intake have agreater response to taste and a lowerresponse to internal <strong>si</strong>gnals of satiety.Nevertheless, recent studies on diet controleffect, used mo<strong>de</strong>ls with better abilities offinding <strong>ca</strong>use and effect. Their conclu<strong>si</strong>onwas that diet control <strong>de</strong>termines betteralimentary habits, and, if constant, leads toloo<strong>si</strong>ng weight [6].PHYSICAL ACTIVITYPhy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity represents a wi<strong>de</strong> concept,including any body movement achieved bymuscles contraction and that increasesenergy expenditure above resting levels.Exercise is a sub<strong>ca</strong>tegory of phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>lactivity and is <strong>de</strong>fined as voluntary, planned,structured and repetitive phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activityperformed be<strong>ca</strong>use of anticipated po<strong>si</strong>tiveconsequences on phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l, psychologi<strong>ca</strong>land/or social well being. Phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l inactivityequals low levels of phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity andmay be <strong>de</strong>fined as a state where energyexpenditure approaches resting energyexpenditure [11].A study conducted by Reizo Baba andcoworkers in Japan, in 2004, on first yearhigh school stu<strong>de</strong>nts (20 207 boys and 19734 girls), revealed that adolescentspresenting a family history of obe<strong>si</strong>ty<strong>de</strong>monstrated a high risk for <strong>de</strong>veloping thisdisease, especially if they had unfavorablephy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity conditions. Among theseunfavorable conditions, the most importanteffect on <strong>de</strong>veloping obe<strong>si</strong>ty belonged to anegative attitu<strong>de</strong> towards phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity.The reason for these may be that theteenagers with a negative attitu<strong>de</strong> towardsphy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity do not actively participateto sport classes and are not ready toexercises in every day life. The conclu<strong>si</strong>onof this study was that <strong>de</strong>terminedintervention to make adolescents with afamily history of obe<strong>si</strong>ty, participate inexercise should be validated an<strong>de</strong>ncouraged. Edu<strong>ca</strong>tion should be <strong>de</strong><strong>si</strong>gnedto encourage stu<strong>de</strong>nts to like sport andphy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity. Such intervention couldhelp to reduce future morbidity andmortality from atherosclerotic disease [7].Changes in phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity regimen aimingto increase the energy expenditure areusually an important component of obe<strong>si</strong>tytreatment in young people. The main reasonfor this is the major impact of phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>lactivity on the body’s compo<strong>si</strong>tion andmetabolism. Phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity also presents afew other po<strong>si</strong>tives outcomes for the healthof overweight and obese persons, as, forexample, better metabolic profile an<strong>de</strong>nhanced self esteem. In children and youngpeople phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity is necessary forgrowth and for normal <strong>de</strong>velopment of<strong>ca</strong>rdio-respiratory functions, musclestrength, flexibility, motor ability andagility. There are evi<strong>de</strong>nces of a negativeassociation between phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity and<strong>ca</strong>rdiovascular risk factors, as the lipidprofile and the blood glucose, in childrenand young people.A certain amount of phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity mustbe performed regularly in or<strong>de</strong>r to maintainoverall health and fitness, to achieve energybalance and to reduce the risk of <strong>de</strong>velopingobe<strong>si</strong>ty and associated diseases, most ofwhich are associated with a se<strong>de</strong>ntarylifestyle. The normal question is how muchphy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity is nee<strong>de</strong>d to improve andmaintain health. According to therecommendation of World HealthOrganization (WHO), the most importantbenefit for health comes from a minimum of30 minutes of mo<strong>de</strong>rate phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activitydaily. To obtain increased benefits, thosewith better conditions should exerciselonger (60 minutes/day), or at a higherinten<strong>si</strong>ty. Longer periods of exercise arerequired to maintain a healthy body weight
116<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthand to reduce the risk of obe<strong>si</strong>ty than arenee<strong>de</strong>d to help reduce the risk of chronicdisease such as coronary heart disease anddiabetes mellitus. Any activity that isrhythmic and aerobic in nature, uses largemuscle groups and <strong>ca</strong>n be maintainedcontinuously is recommen<strong>de</strong>d for generalhealth and fitness. An activity regimen ofmo<strong>de</strong>rate, rather than high inten<strong>si</strong>ty exerciseis recommen<strong>de</strong>d, and total fitness is morereadily attained with longer ses<strong>si</strong>ons.Consequently, it may be better to suggestactivity of mo<strong>de</strong>rate inten<strong>si</strong>ty for 60 minutesthan of high inten<strong>si</strong>ty for 30 minutes [8].But one hour of phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity could benot enough to prevent clustering of riskfactors for <strong>ca</strong>rdiovascular disease. Thisconclu<strong>si</strong>on resulted from The EuropeanYouth Heart Study. Major discoveries ofthis study inclu<strong>de</strong>d a negative associationbetween clustering risk factors and phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>lactivity. The authors conclu<strong>de</strong>d the level ofphy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity must be higher than the onein existing gui<strong>de</strong>s. It could be necessary toget to 90 minutes of phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity dailyin children to prevent the onset of insulinre<strong>si</strong>stance, this being the main characteristicof <strong>ca</strong>rdiovascular risk factors clustering.Se<strong>de</strong>ntary behaviors, particular watchingTV, are in a direct relation to a higher BMIfor children and adolescents. Dietz andGortmaker reported that each additionalhour of televi<strong>si</strong>on viewing per weekincreased the risk of obe<strong>si</strong>ty by 2%. Theexperimental study by Robinson foundstrong evi<strong>de</strong>nce of a <strong>ca</strong>usal link betweentelevi<strong>si</strong>on viewing and children’soverweight. The likely mechanism for theeffect of TV viewing is its impact on energybalance through <strong>de</strong>creased energyexpenditure (less time being phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>llyactive), reduction in resting metabolic rateand increased energy intake (overeatingwhile watching TV and exposure tocommercials promoting unhealthy foods).Watching TV was associated in children andadolescents with overweight, low fitness,smoking and high cholesterol in adulthood.A recent study has shown that having a TVin the bedroom is a risk factor for childhoodoverweight, in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt of reportedphy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity, TV or movie watchingtime and internet use at home. In this study,frequency of internet use by children wasnot <strong>si</strong>gnifi<strong>ca</strong>ntly associated with overweightstatus. Furthermore, it may be a differencebetween time spent watching TV or playingcomputer games due to the difference of theeffect on the metabolism. It has beensuggested that vi<strong>de</strong>o game play results in<strong>si</strong>gnifi<strong>ca</strong>nt increases in various metaboli<strong>ca</strong>nd phy<strong>si</strong>ologic variables (increases inoxygen consumption, blood pressure, heartrate and energy cost) and the increase inmetabolic rate might be <strong>si</strong>milar inmagnitu<strong>de</strong> to mild-inten<strong>si</strong>ty exercises.Vi<strong>de</strong>o game play should not be con<strong>si</strong><strong>de</strong>red asubstitute for regular phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activities that<strong>si</strong>gnifi<strong>ca</strong>ntly stress the metabolic pathwaysrequired for the promotion of <strong>ca</strong>rdiovascularconditioning [12, 13].Epstein and colleagues <strong>de</strong>monstrated thatreinforcing a <strong>de</strong>crease in se<strong>de</strong>ntary behaviorresulted in greater weight loss thanreinforcing an increase in phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activityor reinforcing both behaviors. For example,encouraging children to spent less timeplaying computer games is more effectivethan encouraging them to participate insports. However, a later study showed no<strong>si</strong>gnifi<strong>ca</strong>nt difference between increa<strong>si</strong>ngphy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity and <strong>de</strong>crea<strong>si</strong>ng se<strong>de</strong>ntarybehavior [11].CONCLUSIONSLife expectancy has been improved over thecenturies, and the discoveries in hygiene,sciences and medicine resulted inprolonging life and increa<strong>si</strong>ng itsproductivity. Obe<strong>si</strong>ty threatens to annulpresently much of this progress. Europefinds itself at the beginning of an obe<strong>si</strong>tyepi<strong>de</strong>mic, walking in the footsteps ofAmeri<strong>ca</strong>, where obe<strong>si</strong>ty already resulted in areal diabetes epi<strong>de</strong>mic.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health117Be<strong>ca</strong>use overweight and obe<strong>si</strong>ty <strong>ca</strong>uses an<strong>de</strong>xacerbates a large number of healthproblems (hyperten<strong>si</strong>on, elevated plasmainsulin concentration and insulin re<strong>si</strong>stance,hyperglycemia and hyperlipi<strong>de</strong>mia, all thispart of the metabolic syndrome), eitherin<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt or in association to otherdiseases, and are among the most importantfactors contributing to poor health, theprevention of overweight is a priority [14].Qualitative and quantitative changes in foodstimulated an increased intake, andconsequently individual body weight rose.In theory, this process <strong>ca</strong>n be inverted.Research in this area is s<strong>ca</strong>rce; on the otherhand, food industry laboratoriespermanently try to i<strong>de</strong>ntify compo<strong>si</strong>tionsand wais to present the food in or<strong>de</strong>r tomaximize consume. The attempts ofstopping the rise in body weight ofpopulation by counseling individuals to bemore pru<strong>de</strong>nt in food intake, withoutchanging the environment, <strong>ca</strong>n have only alimited impact. Of course a better foodREFERENCES1. Barker D.J.P., 2006, Obe<strong>si</strong>ty and earlylife, Univer<strong>si</strong>ty ofSouthampton, Southampton,UK, Blackwell-Synergy2. Law C., Power C., Graham H. andMerrick D., 2006, Obe<strong>si</strong>ty andhealth inequalities, Center forPediatric Epi<strong>de</strong>miology andBiostatistics, York, UK3. Canoy D. and Buchan I., 2007,Challenges in obe<strong>si</strong>tyepi<strong>de</strong>miology, NIBH, Medi<strong>ca</strong>lSchool, The Univer<strong>si</strong>ty ofManchester, Manchester, UK,Blackwell-Sinergy4. Haslam D., 2006, Obe<strong>si</strong>ty: a medi<strong>ca</strong>lhistory, Bulls Green Farm,Datchworth, Herts SG3 6RZ,UK5. Muller M.J., Mast M., Asbeck I.,Langnase K., Grund A., 2007,edu<strong>ca</strong>tion is nee<strong>de</strong>d for a healthyalimentation. It is enough to observe thesuccess of smoking control, by combiningedu<strong>ca</strong>tion for health, clinic servicesavailability, legislation and fis<strong>ca</strong>l politics.The answer to the problem of obe<strong>si</strong>ty maycome through a better collaboration betweenhealth services, the food industryrepresentatives and the legislative authority.Concerning the phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity regimen,i<strong>de</strong>al is that the population know and respectthe WHO recommendations about the time<strong>de</strong>di<strong>ca</strong>ted to phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l exercises and abouttheir inten<strong>si</strong>ty. For an efficient obe<strong>si</strong>tymanagement in children and young people astructured exercise program is notnecessary. But it <strong>ca</strong>n be discussed a largerange of practi<strong>ca</strong>l appli<strong>ca</strong>tions that <strong>ca</strong>n leadto a more active life style, as, for example,reducing se<strong>de</strong>ntary behavior, promotingphy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activities and sports, un<strong>de</strong>rliningthe importance of an edu<strong>ca</strong>tion for sportstarting in school time, activities variationand encouraging hobbies.Prevention of obe<strong>si</strong>ty – is itpos<strong>si</strong>ble?, Journal Compilation,The International Associationfor the Study ofObe<strong>si</strong>ty6. Wardle J., 2006, Eating behavior andobe<strong>si</strong>ty, Cancer Research UK,Health Behaviour Unit,Department of Epi<strong>de</strong>miologyand Public Health, Univer<strong>si</strong>tyCollege London, London, UK7. Reizo B., Nobuko I., Masaaki K., MasamiN., Hiroshi I., 2006, Risk ofobe<strong>si</strong>ty enhanced by poorphy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity in highschool stu<strong>de</strong>nts, PediatricsInternational8. ***, 2001, Report of a jointFAO/WHO/UNU Expert Consultation,Human EnergyRequirements, Rome9. Maziak W., Ward K.D., Stockton M.B.,2007, Childhood obe<strong>si</strong>ty: are
118<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthwe mis<strong>si</strong>ng the big picture?,Journal Compilation,TheInternational Association forthe Study of Obe<strong>si</strong>ty10. Burke V., 2006, Obe<strong>si</strong>ty in childhoodand <strong>ca</strong>rdiovascular risk,Clini<strong>ca</strong>l and ExperimentalPharmacology and Phy<strong>si</strong>ology11. Nowicka P., Flodmark C-E., 2007,Phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity-key issues intreatment of childhoodobe<strong>si</strong>ty, Journal Compilation,Foundation Acta Pediatri<strong>ca</strong>12. Dennison B., Erb T., Jenkins P., 2002,Televi<strong>si</strong>on viewing andtelevi<strong>si</strong>on in bedroomassociated with overweightrisk among low incomepreschool children, Pediatrics13. Wang X., Perry A.C., 2006, Metaboli<strong>ca</strong>nd phy<strong>si</strong>ologic responses tovi<strong>de</strong>o game in 7- to 10-yearoldboys, Arch. Pediatr.Adolesc. Med.14. Kopelman P., 2007, Health risksassociated with overweightand obe<strong>si</strong>ty, Journal Compilation,The InternationalAssociation for the Study ofObe<strong>si</strong>ty
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health119ENERGETIC AND CALORICNECESSARY. RECOMMENDATIONSFOR CONSTITUTING THE DIET INADOLESCENTS AND YOUNG ADULTSAr<strong>de</strong>lean C. 1 , Sas I. 1 , Vlaicu B. 2 , Banu A.M. 31. County Clini<strong>ca</strong>l Hospital Timisoara2. Univer<strong>si</strong>ty of Medicine and Pharmacy „Victor Babeş” Timişoara3. Univer<strong>si</strong>ty Dentistry Clini<strong>ca</strong>l Center of KosovaREZUMATIntroducere. În ultimul timp, ne mişcăm prea puţin şi consumăm prea mult: preamultă energie, prea multe <strong>ca</strong>lorii, gră<strong>si</strong>mi, zahăr şi sare. O dietă a<strong>de</strong>cvată trebuie săsatisfacă atât necesarul energetic, cât şi necesarul <strong>de</strong> nutrienţi. Necesarul energetic estereprezentat <strong>de</strong> echilibrul dintre aportul <strong>de</strong> energie din alimentele ingerate şi cheltuiala <strong>de</strong>energie pentru menţinerea greutăţii corporale, dar şi a compoziţiei organismului. Obiective şimetodă. Constituirea dietei în concordanţă cu necesarul energetic <strong>ca</strong>re conţine toţi nutrienţiiesenţiali pentru a putea avea o viaţă activă, o greutate corporală şi o compoziţie aorganismului corespunzătoare, ar trebui să fie mi<strong>si</strong>unea supremă a fiecăruia din noi înfie<strong>ca</strong>re zi. Pentru a putea realiza acest <strong>de</strong>zi<strong>de</strong>rat, trebuie să dispunem <strong>de</strong> cunoştinţelenecesare <strong>de</strong>spre alimente, nutriţie, necesarul energetic şi <strong>ca</strong>loric, şi nivelul <strong>de</strong> activitatefizică. Cunoştinţele <strong>de</strong> bază trebuie să fie fundamentate ştiinţific şi nu să se bazeze pe miturile<strong>de</strong>spre dietă <strong>ca</strong>re circulă printre adolescenţi. Rezultate. Această lucrare doreşte să oferecunoştinţe cu fundament ştiinţific <strong>de</strong>spre constituirea dietei, adresându-se tuturor vârstelor,dar în special adolescenţilor şi tinerilor, pentru că ei au po<strong>si</strong>bilitatea <strong>de</strong> a lua <strong>de</strong>ciziireferitoare la modul <strong>de</strong> alimentare cu consecinţe pe termen lung. Concluzii. Obiceiurileculinare sănătoase din copilărie şi adolescenţă promovează o sănătate optimă, dar şicreşterea şi <strong>de</strong>zvoltarea intelectuală; previn problemele <strong>de</strong> sănătate pe termen scurt, cum arfi anemia feriprivă, subnutriţia, obezitatea, tulburările comportamentale alimentare şiproblemele <strong>de</strong>ntare; pot preveni apariţia pe termen lung a unor afecţiuni, cum ar fi boalacoronariană, neoplaziile, acci<strong>de</strong>ntul vascular cerebral, diabetul zaharat tip II.Cuvinte cheie: nutriţie, aport <strong>ca</strong>loric, consum energetic, alimentaţie echilibratăABSTRACTIntroduction. We are moving too little and we consuming too much: too much energy,too many <strong>ca</strong>lories, too much fat, sugar, and salt. An a<strong>de</strong>quate diet must satisfy both thenecessary of energy and of nutrients. The energetic necessary is represented by theequilibrium between the intake of energy from food and the energetic expenditure in or<strong>de</strong>r tohave the right weight, but also the right body compo<strong>si</strong>tion. Objectives and method.
120<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthConstituting a diet according to the energy necessary and containing all nutrients requiredhaving an active life, a right weight and body compo<strong>si</strong>tion is the supreme mis<strong>si</strong>on of each dayfor every one of us. In or<strong>de</strong>r to do that, we need ba<strong>si</strong>c knowledge about food, digestion,energetic and <strong>ca</strong>loric necessary and phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity level. The ba<strong>si</strong>c knowledge must havescientific fundaments, not from the myths of diets that are currently circulating between theadolescents. Results. This paper wishes to give knowledge with scientific fundaments aboutthe constitution of diet, addres<strong>si</strong>ng in general for all ages, but in particular to adolescentsand young adults, be<strong>ca</strong>use they have the pos<strong>si</strong>bility and judgment to change the way they feedwith long term consequences. Conclu<strong>si</strong>on. Healthy food habits promote an optimal healthstatus, but also the growth and intellectual <strong>de</strong>velopment; they prevent short term healthproblems: anemia, malnutrition, obe<strong>si</strong>ty, <strong>de</strong>ntal problems; and long term health problems:coronary disease, <strong>ca</strong>ncer, cerebral vascular acci<strong>de</strong>nts and diabetes.Keywords: nutrition, <strong>ca</strong>loric intake, energy consumtion, a<strong>de</strong>quate dietThe diets people eat, in all their culturalvariety, <strong>de</strong>fine to a large extent people’shealth, growth and <strong>de</strong>velopment. Riskbehaviors, such as a poor diet and phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>linactivity, modify the result for better orworse. We are moving too little and weconsuming too much: too much energy, toomany <strong>ca</strong>lories, too much fat, sugar, and salt.An a<strong>de</strong>quate diet must satisfy both thenecessary of energy and of nutrients. Theenergetic necessary is represented by theequilibrium between the intake of energyfrom food and the energetic expenditure inor<strong>de</strong>r to have the right weight, but also theright body compo<strong>si</strong>tion.People consume more <strong>ca</strong>lories than theyneed without meeting recommen<strong>de</strong>d intakesfor a number of nutrients. This circumstancemeans that most people need to choosemeals and snacks that are high in nutrientsbut low to mo<strong>de</strong>rate in energy content.Human energy requirements are estimatedfrom measures of energy expenditure plusthe additional energy needs for growth,pregnancy and lactation. Energy balance isachieved when input of energy is equal withthe expenditure of energy. When energybalance is maintained over a prolongedperiod, an individual is con<strong>si</strong><strong>de</strong>red to be in asteady state. This <strong>ca</strong>n inclu<strong>de</strong> short periodsduring which the day to day balancebetween intake and expenditure does notoccur.An a<strong>de</strong>quate, healthy diet must satisfyhuman needs for energy and all essentialnutrients. The energy for the metabolic andphy<strong>si</strong>ologic functions is <strong>de</strong>rived from theenergy from the food and macronutrients,e.g.: <strong>ca</strong>rbohydrates, fats, proteins andalcohol. After the food is ingested thechemi<strong>ca</strong>l energy is relished and convertedinto thermal, mechanic and other forms ofenergy.Fats and <strong>ca</strong>rbohydrates are the main sourceof energy from food, although proteins arean important source of energy when theenergy intake from diet is limited.The components of energy requirementsHuman beings need energy for the following[1] :• Basal metabolism. This comprises aseries of functions that are essentialfor life, such as cell function andreplacement; the synthe<strong>si</strong>s, secretionand metabolism of enzymes andhormones to transport proteins andother substances and molecules; themaintenance of body temperature;uninterrupted work of <strong>ca</strong>rdiac andrespiratory muscles; and brainfunction. The amount of energy usedfor basal metabolism in a period oftime is <strong>ca</strong>lled the basal metabolicrate (BMR), and is measured un<strong>de</strong>rstandard conditions that inclu<strong>de</strong>being awake in the supine po<strong>si</strong>tion
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health121after ten to 12 hours of fasting an<strong>de</strong>ight hours of phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l rest, andbeing in a state of mental relaxationin an ambient environmentaltemperature that does not elicit heatgeneratingor heat-dis<strong>si</strong>patingprocesses. Depending on age andlifestyle, BMR represents 45 to 70percent of daily total energyexpenditure, and it is <strong>de</strong>terminedmainly by the individual’s age,gen<strong>de</strong>r, and body <strong>si</strong>ze and bodycompo<strong>si</strong>tion.• Metabolic response to food. Eatingrequires energy for the ingestion anddigestion of food, and for theabsorption, transport, interconver<strong>si</strong>on,oxidation and <strong>de</strong>po<strong>si</strong>tionof nutrients. These metabolicprocesses increase heat productionand oxygen consumption, and areknown by terms such as dietaryinducedthermogene<strong>si</strong>s, specificdynamic action of food and thermiceffect of feeding. The metabolicresponse to food increases totalenergy expenditure by about 10percent of the BMR over a 24-hourperiod in individuals eating a mixeddiet.• Phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity. This is the mostvariable and, after BMR, the secondlargest component of daily energyexpenditure. Humans performobligatory and discretionary phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>lactivities. Obligatory activities <strong>ca</strong>nseldom be avoi<strong>de</strong>d within a givensetting, and they are imposed on theindividual by economic, cultural orsocietal <strong>de</strong>mands. The term“obligatory” is more comprehen<strong>si</strong>vethan the term “occupational” thatwas used in the 1985 report (WHO,1985) be<strong>ca</strong>use, in addition tooccupational work, obligatoryactivities inclu<strong>de</strong> daily activitiessuch as going to school, tending tothe home and family and other<strong>de</strong>mands ma<strong>de</strong> on children andadults by their economic, social andcultural environment. Discretionaryactivities, although not socially oreconomi<strong>ca</strong>lly essential, are importantfor health, well-being and a goodquality of life in general. Theyinclu<strong>de</strong> the regular practice ofphy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity for fitness andhealth; the performance of optionalhousehold tasks that may contributeto family comfort and well-being;and the engagement in individuallyand socially <strong>de</strong><strong>si</strong>rable activities forpersonal enjoyment, socialinteraction and community<strong>de</strong>velopment.• Growth. The energy cost of growthhas two components: 1) the energynee<strong>de</strong>d to synthe<strong>si</strong>ze growingtissues; and 2) the energy <strong>de</strong>po<strong>si</strong>tedin those tissues. The energy cost ofgrowth is about 35 percent of totalenergy requirement during the firstthree months of age, falls rapidly toabout 5 percent at 12 months andabout 3 percent in the second year,remains at 1 to 2 percent until midadolescence,and is negligible in thelate teens.• Pregnancy. During pregnancy, extraenergy is nee<strong>de</strong>d for the growth ofthe fetus, placenta and variousmaternal tissues, such as in theuterus, breasts and fat stores, as wellas for changes in maternalmetabolism and the increase inmaternal effort at rest and duringphy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity.• Lactation. The energy cost oflactation has two components: 1) theenergy content of the milk secreted;and 2) the energy required producingthat milk. Well-nourished lactatingwomen <strong>ca</strong>n <strong>de</strong>rive part of thisadditional requirement from body fatstores accumulated during pregnancy.
122<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthThe <strong>ca</strong>lculation of energy requirementsFor the <strong>ca</strong>lculation of energy requirementsseveral methods are used: the doubly labeledwater technique (u<strong>si</strong>ng isotopes 2H and18O), individually <strong>ca</strong>librated heart ratemonitoring. For children and adolescents,but also during pregnancy and lactation theenergy for <strong>de</strong>po<strong>si</strong>tion of tissues must bead<strong>de</strong>d the daily energy necessary. Whenexperimental data on total energyexpenditure are not available, it <strong>ca</strong>n beestimated by factorial <strong>ca</strong>lculations based onthe time allo<strong>ca</strong>ted to activities that areperformed habitually and the energy cost ofthose activities. To account for difference<strong>si</strong>n body <strong>si</strong>ze and compo<strong>si</strong>tion, the energycost of activities was <strong>ca</strong>lculated as amultiple of BMR per minute, also referredto as the phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity ratio (PAR), andthe 24-hour energy requirement wasexpressed as a multiple of BMR per 24hours by u<strong>si</strong>ng the PAL value (James andSchofield, 1990). The WHO expertsclas<strong>si</strong>fied in 1985 the level of phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>lactivity as easy, medium and difficult<strong>de</strong>pending on the level of occupationalactivity that the adults were performing.Recently, WHO changed the point of view,including the occupational activity and theleisure time activity in the phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity.Measurements of energy expenditure an<strong>de</strong>nergy requirement recommendations areexpressed in units of energy (joules, J), inaccordance with the international system ofunits. Also, the thermochemi<strong>ca</strong>l energy units(kilo<strong>ca</strong>lories, k<strong>ca</strong>l), are still used.Estimation of basal metabolic rateBMR constitutes about 45 to 70 percent ofTEE in adults [1], and is <strong>de</strong>terminedprincipally by gen<strong>de</strong>r, body <strong>si</strong>ze, bodycompo<strong>si</strong>tion and age. It <strong>ca</strong>n be measuredaccurately with small intra-individualvariation by direct or indirect <strong>ca</strong>lorimetryun<strong>de</strong>r standard conditions, which inclu<strong>de</strong>being awake in the supine po<strong>si</strong>tion, ten to 12hours after a meal, following eight hours ofphy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l rest and no vigorous exercise in thepreceding day, and being in a state of mentalrelaxation and an ambient environmentaltemperature that does not evoke shivering orsweating. This method <strong>ca</strong>n be performedonly in laboratory condition and on a smallnumber of individuals.We <strong>ca</strong>n <strong>ca</strong>lculate BMR u<strong>si</strong>ng measurementsthat are ea<strong>si</strong>er to obtain such as body weightand/or height (from standard tables offeredby WHO).Estimation of total energy expenditureAt population level we <strong>ca</strong>n estimate the totalenergy expenditure u<strong>si</strong>ng factorial approachfrom the basal metabolic rate and the levelof phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity (Table 1).Table 1. Example of factorial <strong>ca</strong>lculation of total energy expenditure (after therecommendations of joint FAO/WHO/UNU Expert Consultation)ActivitiesEnergy spent/hourSleeping 1Personal <strong>ca</strong>re (dres<strong>si</strong>ng, showering) 2,3Eating 1,5Cooking 2,1Sitting (office work) 1,5Driving the <strong>ca</strong>r 2Walking without load 3,2Standing 2,2Light leisure activities (watching tv, chatting) 1,4
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health123Low inten<strong>si</strong>ty aerobics 4,2The PAL <strong>ca</strong>n be <strong>ca</strong>lculating multiplying theenergy spent per every activity with thecorresponding time from one day. The resultdivi<strong>de</strong>d by 24 represents the level ofphy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity for a specific individual.To find out the total energy expenditure, thelevel of PAL is multiplied with the BMR(MJ/day).In or<strong>de</strong>r to maintain the body <strong>si</strong>ze, the<strong>ca</strong>loric intake must not exceed the totalenergy expenditure. To maintain the bodycompo<strong>si</strong>tion, the food we ingest mustprovi<strong>de</strong> all essential nutrients in thea<strong>de</strong>quate proportions.Food pyramidsTo over<strong>ca</strong>me problems related to a poor dietand lack the Tufts Univer<strong>si</strong>ty School ofMedicine proposed the Food Gui<strong>de</strong> Pyramidin 1992 [2] (Figure 1).Figure 1. Food Gui<strong>de</strong> Pyramid from 1992 [3]The Pyramid was divi<strong>de</strong>d into 4 levels.Starting from the base of the pyramid therewere the cereal, bread, rice and pasta group.And the amount recommen<strong>de</strong>d by theexperts to be served was 6 – 11 servings aday. The upper level was divi<strong>de</strong>d into 2parts by a verti<strong>ca</strong>l line: the group ofvegetables with 3 -5 servings/day and thefruit group with 2 – 4 servings/ day. Thethird level was also divi<strong>de</strong>d by a verti<strong>ca</strong>l lineinto milk, yogurt and cheese group with 2 –3 servings/day and the meat, poultry, fish,dry beans, eggs and nuts group also with 2 -3 servings/day. On the top of the pyramidthere are represented the fats, oils andsweets, which should be consumedsparingly [3].This pyramid gui<strong>de</strong> was replaced in 2005 bythe new United States Department ofAgriculture (USDA) nutrition advisoryprogram titled “MyPyramid”(Figure 2).Six swaths of color sweep from the apex of“MyPyramid” to the base: orange for grains,green for vegetables, red for fruits, a teenyband of yellow for oils, blue for milk, andpurple for meat and beans. Each stripe startsout as the same <strong>si</strong>ze, but they don't end thatway at the base. The widths suggest howmuch food a person should choose from
124<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healtheach group. A band of stairs running up the<strong>si</strong><strong>de</strong> of the Pyramid, with a little stick figurechugging up it, serves as a remin<strong>de</strong>r of theimportance of phy<strong>si</strong><strong>ca</strong>l activity [4].Figure 2. “MyPyramid” from 2005The USDA also chose not to putrecommen<strong>de</strong>d numbers of servings on thenew Pyramid be<strong>ca</strong>use these differ fromindividual to individual according to weight,gen<strong>de</strong>r, activity level and age. Instead, itoffers personalized Pyramids atMyPyramid.gov [4].Food groups to encourageIncreased intakes of fruits, vegetables,whole grains, and fatfree or lowfat milk andmilk products are likely to have importanthealth benefits. Although associations havebeen i<strong>de</strong>ntified between specific foodgroups (e.g., fruits and vegetables) andreduced risk for chronic diseases, the effectsare interrelated and the health benefitsshould be con<strong>si</strong><strong>de</strong>red in the context of anoverall healthy diet that does not exceed<strong>ca</strong>lorie needs. The strength of the evi<strong>de</strong>ncefor the association between increased intakeof fruits and vegetables and reduced risk ofchronic diseases is variable and <strong>de</strong>pends onthe specific disease, but an array of evi<strong>de</strong>ncepoints to beneficial health effects.Compared with the many people whoconsume a dietary pattern with only smallamounts of fruits and vegetables, those whoeat more generous amounts as part of ahealthful diet are likely to have reduced riskof chronic diseases, including stroke andperhaps other <strong>ca</strong>rdiovascular diseases, type2 diabetes, and <strong>ca</strong>ncers in certain <strong>si</strong>tes (oral<strong>ca</strong>vity and pharynx, larynx, lung, esophagus,stomach, and colon and rectum) [5]. Dietsrich in foods containing fiber, such as fruits,vegetables, and whole grains, may reducethe risk of coronary heart disease. Diets richin milk and milk products <strong>ca</strong>n reduce therisk of low bone mass throughout the lifecycle. The consumption of milk products isespecially important for children andadolescents who are building their peakbone mass and <strong>de</strong>veloping lifelong habits.Although each of these food groups mayhave a different relationship with diseaseoutcomes, the a<strong>de</strong>quate consumption of allfood groups contributes to overall health.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health125REFERENCES1. ***, 2001, Report of a jointFAO/WHO/UNU ExpertConsultation, Human EnergyRequirements, Rome2. ***, 2007, Harvard School of PublicHealth, Food Pyramids, Whatshould you really eat?3. ***, 2003, United States Department ofAgriculture and The center forNutrition Policy andPromotion, The Food Gui<strong>de</strong>Pyramid4. ***, http://www.mypyramid.gov/5. ***, 2003, Report of a joint WHO/FAOExpert Consultation, Diet,Nutrition and the Preventionof Chronic Diseases, Geneva
126<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthCONSUMUL EXCESIV DE ALCOOL LAADOLESCENŢI ŞI TINERI DINJUDEŢUL TIMIŞChevereşan A.Univer<strong>si</strong>tatea <strong>de</strong> Medicină şi Farmacie “Victor Babeş” TimişoaraREZUMATPremise. Adolescenţii şi tinerii sunt rareori consumatori cronici <strong>de</strong> alcool. Eimanifestă mai <strong>de</strong>grabă tendinţa <strong>de</strong> a ceda o<strong>ca</strong>zional unui consum exce<strong>si</strong>v, o alternativă înaceastă direcţie fiind consumul intempestiv a cinci sau mai multe porţii <strong>de</strong> alcool în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong>câteva ore, <strong>de</strong>numit binge drinking. Metodologie. S-au investigat două populaţiireprezentative <strong>de</strong> adolescenţi şi stu<strong>de</strong>nţi din ju<strong>de</strong>ţul Timiş, şcolarizaţi în licee, şcolipostliceale, şcoli profe<strong>si</strong>onale şi univer<strong>si</strong>tăţi, formate din 2908 elevi <strong>de</strong> 14-25 ani (99%adolescenţi <strong>de</strong> 15-19 ani), 51,5% fete şi 48,5% băieţi, şi 2074 stu<strong>de</strong>nţi <strong>de</strong> 18-25 ani (99,7% cuvârsta între 19-25 ani), 62,5% fete şi 37,5% băieţi. S-a realizat un studiu populaţionaltransversal, prin apli<strong>ca</strong>re în grup şi anonim a chestionarului CORT 2004, <strong>de</strong> investigare aunor comportamente cu risc, în perioada 2003-2005. Rezultate. Consumul exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcooleste o realitate la adolescenţi şi la stu<strong>de</strong>nţi. În adolescenţă, băieţii au avut un consum exce<strong>si</strong>vîn procent <strong>de</strong> 28%, iar adolescentele în procent <strong>de</strong> 7,2%. Pe grupe <strong>de</strong> vârstă, consumulexce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool a crescut <strong>de</strong> la 9,7% la 15 ani, la 22,2% la 19 ani. În stu<strong>de</strong>nţie, consumulexce<strong>si</strong>v la băieţi a fost prezent în proporţie 33,7%, iar la stu<strong>de</strong>nte în proporţie <strong>de</strong> 11,2%. Cuvârsta, consumul exce<strong>si</strong>v a scăzut <strong>de</strong> la 24,2% la 19 ani, la 19,4% la 25 ani. Concluzii.Prevenţia şi intervenţia în <strong>ca</strong>zul consumului <strong>de</strong> alcool la adolescenţi şi tineri trebuie săconducă la eliminarea/diminuarea <strong>ca</strong>uzelor şi condiţiilor <strong>ca</strong>re generează comportamentul.Cuvinte cheie: adolescenţi, consum abuziv <strong>de</strong> alcoolABSTRACTPremises. The adolescents and young people are rarely chronicle alcohol consumers.Rather they give in on an exces<strong>si</strong>ve alcohol consumption trend, an alternative in this directionbeing the gusty consumption of five or more portions of alcohol during a few hours, namedbinge drinking. Methodology. There were investigated two representative populations ofadolescents and stu<strong>de</strong>nts from Timis county, teached in high schools, post high school,profes<strong>si</strong>onal schools and univer<strong>si</strong>ties, formed by 2908 pupils of 14-25 years old(99%adolescents of 15-19 years old), 51.5 % girls and 48.5 boys, and 2074 stu<strong>de</strong>nts of 18-25years old (99.7% with age between 19-25), 62.5% girls and 37.5% boys. It was ma<strong>de</strong> antransversal populational study, by appling in group an anonymous the CORT 2004chestionary, of investigation of risck behaviours, in the period 2003-2005. Results. The
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health127exce<strong>si</strong>ve alcohol consume at adolescents and stu<strong>de</strong>nts is a reality. In adolescence, boys hadan exce<strong>si</strong>ve alcohol consume of 28%, and girls in 7.2%. On groups af age, the exce<strong>si</strong>vealcohol consume growed from 9.7% at 15 years old, to 22.2% at 19 years old. Duringuniver<strong>si</strong>ty period, the exce<strong>si</strong>ve alcohol consume to boys was 33.7% , and girls 11.2%. In time,the exce<strong>si</strong>ve alcohol consume droped down from 24.2% at 19 years old, to 19.4% at 25 yearsold. Conclu<strong>si</strong>ons. Prevention and intervention in <strong>ca</strong>se of alcohol consume to adolescents andyoung people has to lead to the elimination/diminuation of the <strong>ca</strong>uses and conditions thatgenerate this behaviour.Keywords: adolescents, alcohol abuseINTRODUCEREPovara globală a bolilor produse <strong>de</strong>consumul exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool o <strong>de</strong>păşeşte pecea a fumatului în mare parte, datorităconsecinţelor acute şi repetate ale beţiilor<strong>ca</strong>re pot anticipa <strong>de</strong>cesele şi invalidităţile ceapar la vârste tot mai tinere. Este evi<strong>de</strong>ntălegătura între consumul <strong>de</strong> alcool la tineri,piaţa favorabilă consumului prin produse<strong>ca</strong>re satisfac gusturile tinerilor şi <strong>ca</strong>re suntadaptate culturii lor, şi consecinţele imediateale consumului: acci<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> circulaţie <strong>ca</strong>rese sol<strong>de</strong>ază cu <strong>de</strong>cese sau infirmităţi,tulburări <strong>de</strong> comportament, violenţăinterpersonală, suicid.Studiile realizate până acum au relevatfaptul că tinerii încep să consume alcool lavârste tot mai mici şi s-au gă<strong>si</strong>t asocieri întreiniţierea precoce în băutul băuturiloralcoolice şi probabilitatea mai mare <strong>de</strong> aavea la vârsta adultă probleme legate <strong>de</strong><strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa <strong>de</strong> alcool şi acci<strong>de</strong>nte, leziunilegate <strong>de</strong> consumul exce<strong>si</strong>v [1].Cu cât vârsta începerii consumului <strong>de</strong> alcooleste mai mică, cu atât creşte probabilitatea<strong>de</strong> a <strong>de</strong>veni <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> alcool în cursulvieţii, în perioada <strong>de</strong> adult [2].Cei <strong>ca</strong>re încep consumul <strong>de</strong> alcool înadolescenţă sau chiar mai <strong>de</strong>vreme, sunt maiexpuşi la experienţe negative legate <strong>de</strong>alcool, cum sunt leziunile neintenţionaterezultate în urma acci<strong>de</strong>ntelor <strong>de</strong> circulaţie,că<strong>de</strong>rilor, lovirilor, arsurilor, înecului, <strong>de</strong>câtcei <strong>ca</strong>re încep consumul <strong>de</strong> alcool mai târziu[3]. Efectele adverse se pot manifesta şi petermen mai scurt: <strong>de</strong> exemplu, începereaprecoce a consumului <strong>de</strong> alcool este înstrânsă relaţie cu consumul abuziv,bingedrinking, la 17-18 ani [4].Alcoolul este unul din factorii <strong>ca</strong>re precipităinci<strong>de</strong>ntele violente, intenţionate sauacci<strong>de</strong>ntale. Aşa cum indică toate statisticilediverselor instituţii <strong>de</strong> control social,consumul <strong>de</strong> alcool este impli<strong>ca</strong>t în multedin <strong>ca</strong>zurile <strong>de</strong> violenţă în familie, în şcoală,în anturajul prietenilor, soldate cu loviri,răniri, viol, vătămări corporale şi chiaromor. Pe lângă aceasta, abuzul <strong>de</strong> alcool areîn <strong>si</strong>ne un <strong>ca</strong>racter victimogen, persoaneleaflate în stare <strong>de</strong> ebrietate <strong>de</strong>vin mai uşorvictime ale unor acte <strong>de</strong> tâlhărie, viol saualte forme <strong>de</strong> violenţă fizică [5].În această lucrare se prezintă aspecteepi<strong>de</strong>miologice privind consumul exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong>alcool, binge drinking, la adolescenţi şitineri din instituţii <strong>de</strong> învăţământ din ju<strong>de</strong>ţulTimiş, mediul urban.METODOLOGIEMaterialStudiul s-a efectuat pe două populaţiireprezentative <strong>de</strong> adolescenţi şi tineri dininstituţii <strong>de</strong> învăţământ din ju<strong>de</strong>ţul Timiş,mediul urban.Populaţia reprezentativă <strong>de</strong> liceeni din licee,şcoli postliceale şi profe<strong>si</strong>onale a totalizat2908 elevi <strong>de</strong> 14-25 ani (99% pentru grupa<strong>de</strong> adolescenţi <strong>de</strong> 15-19 ani), 51,5% fete şi48,5% băieţi.Populaţia reprezentativă <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>nţi dinfacultăţi <strong>de</strong> stat şi particulare a totalizat2074 tineri <strong>de</strong> 18-25 ani (99,7% pentru
128<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthgrupa <strong>de</strong> vârstă <strong>de</strong> 19-25 ani), 62,5% fete şi37,5% băieţi.CNCSIS, prin adaptarea unor chestionareinternaţionale (ESPAD, YRBSS) larealitatea vieţii româneşti [6-8].MetodăMetoda <strong>de</strong> lucru a fost studiul populaţionaltransversal, prin apli<strong>ca</strong>re în grup şi anonim,a chestionarului CORT 2004 <strong>de</strong> investigarea unor comportamente cu risc pentrusănătate la populaţia tânără, conceput <strong>de</strong>colectivul unui proiect <strong>de</strong> cercetare acreditatREZULTATE ŞI DISCUŢIICONSUMUL EXCESIV DE ALCOOLLA ADOLESCENŢI (Tabelul 1-6, Figura1,2)Consumul exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool, după criteriul sexTabelul 1. Repartiţia adolescenţilor în funcţie <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong> zile din ultima lună cândau consumat <strong>ca</strong>ntităţi mari <strong>de</strong> alcool în timp scurt (5 sau mai multe porţii în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong>câteva ore) - “consum <strong>de</strong> petrecere”- “binge drinking”Numărul <strong>de</strong> zile din ultima lună Frecvenţa Procentecând adolescenţii au consumat<strong>ca</strong>ntităţi mari <strong>de</strong> alcool în timpscurtNu au consumat alcool în <strong>ca</strong>ntităţimari în ultima lună2392 82,71 zi 231 8,02 zile 90 3,13-5 zile 77 2,76-9 zile 38 1,310-19 zile 23 0,820 sau mai multe zile 40 1,4Total respon<strong>de</strong>nţi 2891 100,0Nonrespon<strong>de</strong>nţi: 1717,3% (499) dintre adolescenţi au avut unconsum exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool, respectiv auconsumat 5 sau mai multe porţii în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong>câteva ore.Dintre ei, cei mai mulţi au avut un consumexce<strong>si</strong>v într-o <strong>si</strong>ngură zi din lună, 8% (231)dintre adolescenţi. Au avut un consumexce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool <strong>de</strong> cel puţin 10 zile pelună, 2,2% (63) dintre adolescenţiichestionaţi.Au avut un consum exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool <strong>de</strong> celpuţin 20 zile pe lună, 1,4% (40) dintreadolescenţii chestionaţi, fiind un consumexce<strong>si</strong>v frecvent.Nu s-a raportat niciun <strong>ca</strong>z <strong>de</strong> consumexce<strong>si</strong>v zilnic <strong>de</strong> alcool la adolescenţi.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health129Tabelul 2. Repartiţia băieţilor în funcţie <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong> zile din ultima lună când auconsumat <strong>ca</strong>ntităţi mari <strong>de</strong> alcool în timp scurt (5 sau mai multe porţii în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong>câteva ore) - “consum <strong>de</strong> petrecere” - “binge drinking”Numărul <strong>de</strong> zile din ultima lună Frecvenţa Procentecând băieţii au consumat <strong>ca</strong>ntităţimari <strong>de</strong> alcool în timp scurtNu au consumat alcool în <strong>ca</strong>ntităţimari în ultima lună1005 72,01 zi 169 12,12 zile 74 5,33-5 zile 65 4,76-9 zile 30 2,210-19 zile 19 1,420 sau mai multe zile 33 2,4Total respon<strong>de</strong>nţi 1395 100,0Nonrespon<strong>de</strong>nţi: 12Tabelul 3. Repartiţia fetelor în funcţie <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong> zile din ultima lună când auconsumat <strong>ca</strong>ntităţi mari <strong>de</strong> alcool în timp scurt (5 sau mai multe porţii în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong>câteva ore) - “consum <strong>de</strong> petrecere” - “binge drinking”Numărul <strong>de</strong> zile din ultima lună Frecvenţa Procentecând fetele au consumat <strong>ca</strong>ntităţimari <strong>de</strong> alcool în timp scurtNu au consumat alcool în <strong>ca</strong>ntităţimari în ultima lună1382 92,81 zi 62 4,22 zile 16 1,13-5 zile 12 0,86-9 zile 8 0,510-19 zile 4 0,320 sau mai multe zile 6 0,4Total respon<strong>de</strong>nţi 1490 100,0Nonrespon<strong>de</strong>nţi: 5
130<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health60%57,45043,3403020101914,816,611,17,7 7,44,93,78,55,501 zi 2 zile 3-5 zile 6-9 zile 10-19 zile 20 sau maimulte zileBăieţiFeteFigura 2. Distribuţia procentuală a adolescenţilor consumatori <strong>de</strong> alcool în funcţie <strong>de</strong>sex şi <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong> zile cu consum exce<strong>si</strong>v din ultima lună premergătoare studiului-“consum <strong>de</strong> petrecere” - “binge drinking”Au raportat un consum exce<strong>si</strong>v 28% (390)dintre băieţi.Din cei 390 băutori <strong>de</strong> alcool: 43,3% (169)au consumat cel puţin 5 porţii <strong>de</strong> alcool unadupă alta într-o <strong>si</strong>ngură zi din lunapremergătoare studiului; 19,0% (74) auconsumat în 2 zile; 16,6% (65) au consumatîn 3-5 zile; 7,7% (30) au consumat în 6-9zile; 4,9% (19) au consumat 10-19 zile dinluna premergătoare studiului.8,5% (33) au consumat cel puţin 5 porţii <strong>de</strong>alcool una după alta în cel puţin 20 zile dinluna premergătoare studiului, acesta fiind unconsum exce<strong>si</strong>v frecvent.Au recunoscut consum exce<strong>si</strong>v 7,2% (108)din totalul fetelor respon<strong>de</strong>nte.Din cele 108 fete <strong>ca</strong>re au <strong>de</strong>clarat consumul<strong>de</strong> alcool: 7,4% (62) au consumat cel puţin 5porţii <strong>de</strong> alcool una după alta într-o <strong>si</strong>ngurăzi din luna premergătoare studiului; 4,8%(16) au consumat în 2 zile; 11,1% (12) auconsumat în 3-5 zile; 7,4% (8) au consumatîn 6-9 zile; 3,7% (4) au consumat în 10-19zile din luna premergătoare studiului.5,5% (6) au consumat cel puţin 5 porţii <strong>de</strong>alcool una după alta, în cel puţin 20 zile dinluna premergătoare studiului, respectiv unconsum exce<strong>si</strong>v frecvent.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health131Consumul exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool,după criteriul sex şi vârstăTabelul 4. Repartiţia adolescenţilor în funcţie vârstă şi <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong> zile din ultimalună când au consumat <strong>ca</strong>ntităţi mari <strong>de</strong> alcool în timp scurt (5 sau mai multe porţii în<strong>de</strong>curs <strong>de</strong> câteva ore) - “consum <strong>de</strong> petrecere” - “binge drinking”RăspunsuriNu auconsumatalcool în<strong>ca</strong>ntităţi mariîn ultima lună15 ani 16 ani 17 ani 18 ani 19 aniNr. % Nr. % Nr. % Nr. % Nr. %365 90,3 682 82,4 669 81,5 485 81,8 161 77,81 zi 18 4,5 70 8,5 70 8,5 50 8,4 20 9,72 zile 8 2,0 30 3,6 24 2,9 19 3,2 8 3,93-5 zile 4 1,0 22 2,7 21 2,6 19 3,2 9 4,36-9 zile 4 1,0 11 1,3 15 1,8 7 1,2 1 0,510-19 zile 2 0,5 3 0,4 10 1,2 6 1,0 2 1,020 sau maimulte zileTotalrespon<strong>de</strong>nţi3 0,7 10 1,2 12 1,5 7 1,2 6 2,9404 100,0 828 100,0 821 100,0 593 100,0 207 100,0Tabelul 5. Repartiţia băieţilor în funcţie vârstă şi <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong> zile din ultima lunăcând au consumat <strong>ca</strong>ntităţi mari <strong>de</strong> alcool în timp scurt (5 sau mai multe porţii în <strong>de</strong>curs<strong>de</strong> câteva ore) - “consum <strong>de</strong> petrecere” - “binge drinking”RăspunsuriNu auconsumatalcool în<strong>ca</strong>ntităţi mariîn ultima lună15 ani 16 ani 17 ani 18 ani 19 aniNr. % Nr. % Nr. % Nr. % Nr. %167 83,9 307 73,4 274 69,5 177 67,3 68 66,01 zi 15 7,5 49 11,7 51 12,9 37 14,1 15 14,62 zile 7 3,5 25 6,0 19 4,8 16 6,1 6 5,83-5 zile 3 1,5 19 4,5 18 4,6 15 5,7 8 7,86-9 zile 2 1,0 8 1,9 13 3,3 6 2,3 1 1,010-19 zile 2 1,0 3 0,7 8 2,0 5 1,9 1 1,020 sau maimulte zileTotalrespon<strong>de</strong>nţi3 1,5 7 1,7 11 2,8 7 2,7 4 3,9199 100,0 418 100,0 394 100,0 263 100,0 103 100,0
132<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthTabelul 6. Repartiţia fetelor în funcţie vârstă şi <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong> zile din ultima lună cândau consumat <strong>ca</strong>ntităţi mari <strong>de</strong> alcool în timp scurt (5 sau mai multe porţii în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong>câteva ore) - “consum <strong>de</strong> petrecere” - “binge drinking”RăspunsuriNu auconsumatalcool în<strong>ca</strong>ntităţi mariîn ultima lună15 ani 16 ani 17 ani 18 ani 19 aniNr. % Nr. % Nr. % Nr. % Nr. %197 96,6 375 91,5 395 92,5 307 93,3 93 89,41 zi 3 1,5 21 5,1 19 4,4 13 4,0 5 4,82 zile 1 0,5 5 1,2 5 1,2 3 0,9 2 1,93-5 zile 1 0,5 3 0,7 3 0,7 4 1,2 1 1,06-9 zile 2 1,0 3 0,7 2 0,5 1 0,3 0 0,010-19 zile 0 0,0 0 0,0 2 0,5 1 0,3 1 1,020 sau maimulte zileTotalrespon<strong>de</strong>nţi0 0,0 3 0,7 1 0,2 0 0,0 2 1,9204 100,0 410 100,0 427 100,0 329 100,0 104 100,0Consumul exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool la adolescenţia fost <strong>de</strong>clarat <strong>de</strong>: 9,7% (39) dintreadolescenţii <strong>de</strong> 15 ani, 7,6% (146) dintreadolescenţii <strong>de</strong> 16 an, 18,5% (152) dintreadolescenţii <strong>de</strong> 17 ani, 18,2% (108) dintreadolescenţii <strong>de</strong> 18 ani, 22,2% (46) dintreadolescenţii <strong>de</strong> 19 ani.Consumul exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool la băieţi a fostrecunoscut <strong>de</strong>: 16,1% (32) dintreadolescenţii <strong>de</strong> 15 ani, 26,6% (111) dintreadolescenţii <strong>de</strong> 16 ani, 30,5% (120) dintreadolescenţii <strong>de</strong> 17 ani, 32,7% (86) dintreadolescenţii <strong>de</strong> 18 ani, 34% (35) dintreadolescenţii <strong>de</strong> 19 ani.Consumul exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool la fete a fostrecunoscut <strong>de</strong>: 3,4% (7) dintre adolescentele<strong>de</strong> 15 ani, 8,5% (35) dintre adolescentele <strong>de</strong>16 ani, 7,5% (32) dintre adolescentele <strong>de</strong> 17ani, 6,7% (22) dintre adolescentele <strong>de</strong> 18ani, 10,6% (11) dintre adolescentele <strong>de</strong> 19ani.Consumul exce<strong>si</strong>v frecvent <strong>de</strong> alcool laadolescenţi în 20-29 zile/lună, s-a întâlnitla: 0,7% (3) dintre adolescenţii <strong>de</strong> 15 ani,1,2% (10) dintre adolescenţii <strong>de</strong> 16 ani,1,5% (12) dintre adolescenţii <strong>de</strong> 17 ani,1,2% (7) dintre adolescenţii <strong>de</strong> 18 ani, 2,9%(6) dintre adolescenţii <strong>de</strong> 19 ani.Consumul exce<strong>si</strong>v frecvent <strong>de</strong> alcool labăieţi în 20-29 zile/lună, s-a întâlnit la:1,5% (3) dintre adolescenţii <strong>de</strong> 15 ani, 1,7%(7) dintre adolescenţii <strong>de</strong> 16 ani, 2,8% (11)dintre adolescenţii <strong>de</strong> 17 ani, 2,7% (7) dintreadolescenţii <strong>de</strong> 18 ani, 3,9% (4) dintreadolescenţii <strong>de</strong> 19 ani.Consumul exce<strong>si</strong>v frecvent <strong>de</strong> alcool la feteîn 20-29 zile/lună, s-a întâlnit la: 0,7% (3)dintre adolescentele <strong>de</strong> 16 ani, 0,2% (1)dintre adolescentele <strong>de</strong> 17 an, 1,9% (2)dintre adolescentele <strong>de</strong> 19 ani.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health133Nu au consumat alcool în <strong>ca</strong>ntităţi mariîn ultima lună 1 zi2 zile3-5 zile6-9 zile10-19 zile20 sau mai multe zile15aniB15aniF16aniB16aniF17aniB17aniF18aniB18aniF19aniB19aniF8070605040903020100100 %15 ani B15 ani F16 ani B16 ani F17 ani B17 ani F18 ani B18 ani F19 ani B19 ani FFigura 2. Distribuţia procentuală a adolescenţilor în funcţie vârstă, sex şi <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong>zile din ultima lună când au consumat <strong>ca</strong>ntităţi mari <strong>de</strong> alcool în timp scurt (5 sau maimulte porţii în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong> câteva ore) - “consum <strong>de</strong> petrecere” - “binge drinking”CONSUMUL EXCESIV DE ALCOOLLA STUDENŢI (Tabelul 7-12, Figura 3,4)Consumul exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool,după criteriul sexTabelul 7. Repartiţia stu<strong>de</strong>nţilor în funcţie <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong> zile din ultima lună când auconsumat <strong>ca</strong>ntităţi mari <strong>de</strong> alcool în timp scurt (5 sau mai multe porţii în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong>câteva ore) - “consum <strong>de</strong> petrecere”Răspunsuri Frecvenţa ProcenteNu au consumat alcool în <strong>ca</strong>ntităţimari în ultima lună1655 80,41 zi 180 8,72 zile 102 5,03-5 zile 65 3,26-9 zile 30 1,510-19 zile 10 0,520 sau mai multe zile 16 0,8Total respon<strong>de</strong>nţi 2058 100,0Nonrespon<strong>de</strong>nţi: 1624,4% (403) dintre stu<strong>de</strong>nţi au avut unconsum exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool, respectiv auconsumat 5 sau mai multe porţii în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong>câteva ore.
134<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthDintre ei, cei mai mulţi au avut un consumexce<strong>si</strong>v într-o <strong>si</strong>ngură zi din lună, 44,7%(180) dintre stu<strong>de</strong>nţi. Au avut un consumexce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool <strong>de</strong> cel puţin 10 zile pelună, 6,5% (26) dintre stu<strong>de</strong>nţii chestionaţi.Au avut un consum exce<strong>si</strong>v frecvent <strong>de</strong>alcool în cel puţin 20 zile pe lună, 3,9% (16)dintre stu<strong>de</strong>nţii chestionaţi.Nu s-a raportat niciun <strong>ca</strong>z <strong>de</strong> consumexce<strong>si</strong>v zilnic <strong>de</strong> alcool la stu<strong>de</strong>nţi.Tabelul 8. Repartiţia stu<strong>de</strong>nţilor <strong>de</strong> sex masculin în funcţie <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong> zile dinultima lună când au consumat <strong>ca</strong>ntităţi mari <strong>de</strong> alcool în timp scurt (5 sau mai multeporţii în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong> câteva ore) - “consum <strong>de</strong> petrecere”Răspunsuri Frecvenţa ProcenteNu au consumat alcool în <strong>ca</strong>ntităţimari în ultima lună510 66,31 zi 102 13,32 zile 68 8,83-5 zile 45 5,96-9 zile 25 3,310-19 zile 8 1,020 sau mai multe zile 11 1,4Total respon<strong>de</strong>nţi 769 100Nonrespon<strong>de</strong>nţi: 9Tabelul 9. Repartiţia stu<strong>de</strong>ntelor în funcţie <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong> zile din ultima lună când auconsumat <strong>ca</strong>ntităţi mari <strong>de</strong> alcool în timp scurt (5 sau mai multe porţii în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong>câteva ore) - “consum <strong>de</strong> petrecere”Răspunsuri Frecvenţa ProcenteNu au consumat alcool în <strong>ca</strong>ntităţimari în ultima lună1145 88,81 zi 78 6,12 zile 34 2,63-5 zile 20 1,66-9 zile 5 0,410-19 zile 2 0,220 sau mai multe zile 5 0,4Total respon<strong>de</strong>nţi 1289 100Nonrespon<strong>de</strong>nţi: 7Au raportat un consum exce<strong>si</strong>v 51% (259)dintre stu<strong>de</strong>nţii băieţi consumatori <strong>de</strong> alcool,şi cu o repartiţie după cum urmează. Cei maimulţi au avut un consum exce<strong>si</strong>v într-o<strong>si</strong>ngură zi din lună, 40% (102) dintrestu<strong>de</strong>nţi. Au avut un consum exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong>alcool <strong>de</strong> cel puţin 10 zile pe lună, 7% (19)dintre stu<strong>de</strong>nţii chestionaţi.Au avut un consum exce<strong>si</strong>v frecvent <strong>de</strong>alcool <strong>de</strong> cel puţin 20 zile pe lună, 4% (11)dintre stu<strong>de</strong>nţii chestionaţi.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health13560%5550404030262420171410103 314301 zi 2 zile 3-5 zile 6-9 zile 10-19 zile 20 sau maimulte zileBăieţiFeteFigura 3. Distribuţia procentuală a stu<strong>de</strong>nţilor consumatori <strong>de</strong> alcool în funcţie <strong>de</strong> sex şi<strong>de</strong> numărul <strong>de</strong> zile cu consum exce<strong>si</strong>v din ultima lună premergătoare studiuluiAu recunoscut consum exce<strong>si</strong>v 12,6% (144)din totalul stu<strong>de</strong>ntelor consumatoare <strong>de</strong>alcool. Dintre ele, cele mai multe au avut unconsum exce<strong>si</strong>v într-o <strong>si</strong>ngură zi din lună,55% (78) dintre stu<strong>de</strong>nte. Au avut unconsum exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool <strong>de</strong> cel puţin 10zile pe lună, 4% (7) dintre stu<strong>de</strong>ntelechestionate.Au avut un consum exce<strong>si</strong>v frecvent <strong>de</strong>alcool în cel puţin 20 zile pe lună, 3% (5)dintre stu<strong>de</strong>nte.Consumul exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool,în funcţie <strong>de</strong> sex şi vârstăTabelul 10. Repartiţia stu<strong>de</strong>nţilor în funcţie <strong>de</strong> vârstă şi <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong> zile din ultimalună când au consumat <strong>ca</strong>ntităţi mari <strong>de</strong> alcool în timp scurt (5 sau mai multe porţii în<strong>de</strong>curs <strong>de</strong> câteva ore) - “consum <strong>de</strong> petrecere”Răspunsuri 19 ani 20 ani 21 ani 22 ani 23 ani 24 ani 25 aniNr. % Nr. % Nr. % Nr. % Nr. % Nr. % Nr. %Nu au consumatalcool în <strong>ca</strong>ntităţimari în ultimalună 213 75,8 399 81,3 448 80,3 344 83,3 122 79,2 74 77,9 50 80,61 zi 32 11,4 38 7,7 58 10,4 28 6,8 12 7,8 8 8,4 5 8,12 zile 20 7,1 30 6,1 21 3,8 17 4,1 7 4,5 4 4,2 3 4,83-5 zile 9 3,2 15 3,1 18 3,2 12 2,9 6 3,9 3 3,2 2 3,2
136<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health6-9 zile 6 2,1 2 0,4 7 1,3 6 1,5 3 1,9 4 4,2 2 3,210-19 zile 0 0,0 2 0,4 2 0,4 3 0,7 1 0,6 2 2,1 0 0,020 sau mai multezile 1 0,4 5 1,0 4 0,7 3 0,7 3 1,9 0 0,0 0 0,0Total respon<strong>de</strong>nţi 281 100 491 100 558 100 413 100 154 100 95 100 62 100Tabelul 11. Repartiţia stu<strong>de</strong>nţilor <strong>de</strong> sex masculin în funcţie <strong>de</strong> vârstă şi <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong>zile din ultima lună când au consumat <strong>ca</strong>ntităţi mari <strong>de</strong> alcool în timp scurt (5 sau maimulte porţii în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong> câteva ore) - “consum <strong>de</strong> petrecere”Răspunsuri 19 ani 20 ani 21 ani 22 ani 23 ani 24 ani 25 aniNr. % Nr. % Nr. % Nr. % Nr. % Nr. % Nr. %Nu au consumatalcool în <strong>ca</strong>ntităţimari în ultimalună 68 61,8 128 68,4 131 68,2 99 66,4 42 63,6 23 59,0 18 72,01 zi 16 14,5 22 11,8 26 13,5 21 14,1 9 13,6 5 12,8 3 12,02 zile 14 12,7 19 10,2 14 7,3 11 7,4 5 7,6 4 10,3 1 4,03-5 zile 5 4,5 12 6,4 14 7,3 8 5,4 4 6,1 1 2,6 1 4,06-9 zile 6 5,5 1 0,5 3 1,6 6 4,0 3 4,5 4 10,3 2 8,010-19 zile 0 0,0 2 1,1 2 1,0 2 1,3 0 0,0 2 5,1 0 0,020 sau mai multezile 1 0,9 3 1,6 2 1,0 2 1,3 3 4,5 0 0,0 0 0,0Total respon<strong>de</strong>nţi 110 100 187 100 192 100 149 100 66 100 39 100 25 100Tabelul 12. Repartiţia stu<strong>de</strong>ntelor în funcţie vârstă şi <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong> zile din ultima lunăcând au consumat <strong>ca</strong>ntităţi mari <strong>de</strong> alcool în timp scurt (5 sau mai multe porţii în <strong>de</strong>curs<strong>de</strong> câteva ore) - “consum <strong>de</strong> petrecere”Răspunsuri 19 ani 20 ani 21 ani 22 ani 23 ani 24 ani 25 aniNr. % Nr. % Nr. % Nr. % Nr. % Nr. % Nr. %Nu au consumatalcool în <strong>ca</strong>ntităţimari în ultimalună 145 85,3 271 89,1 316 86,6 245 92,8 80 90,9 51 91,1 32 86,51 zi 15 8,8 16 5,3 32 8,8 7 2,7 3 3,4 3 5,4 2 5,42 zile 6 3,5 11 3,6 7 1,9 6 2,3 2 2,3 0 0,0 2 5,43-5 zile 4 2,4 3 1,0 4 1,1 4 1,5 2 2,3 2 3,6 1 2,76-9 zile 0 0,0 1 0,3 4 1,1 0 0,0 0 0,0 0 0,0 0 0,010-19 zile 0 0,0 0 0,0 0 0,0 1 0,4 1 1,1 0 0,0 0 0,020 sau mai multezile 0 0,0 2 0,7 2 0,5 1 0,4 0 0,0 0 0,0 0 0,0Total respon<strong>de</strong>nţi 170 100 304 100 365 100 264 100 88 100 56 100 37 100
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health137100%0 zile0 zile1 zi2 zile3-5 zile6-9 zile10-19 zile20 sau mai multe zile25 ani F25 ani B24 ani F24 ani B23 ani F23 ani B22 ani F22 ani B21 ani F21 ani B20 ani F20 ani B19 ani F19 ani B90807060504030201001 zi2 zile3-5 zile6-9 zile10-19 zile20 sau maimulte zileFigura 4. Distribuţia procentuală a stu<strong>de</strong>nţilor în funcţie <strong>de</strong> vârstă, sex şi <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong>zile din ultima lună când au consumat <strong>ca</strong>ntităţi mari <strong>de</strong> alcool în timp scurt (5 sau maimulte porţii în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong> câteva ore) - “consum <strong>de</strong> petrecere”Consumul exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool la stu<strong>de</strong>nţi afost <strong>de</strong>clarat <strong>de</strong>: 24,2% (68) dintre stu<strong>de</strong>nţii<strong>de</strong> 19 ani, 18,7% (92) dintre stu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 20ani, 19,7% (110) dintre stu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 21 ani,16,7% (69) dintre stu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 22 ani, 20,8%(32) dintre stu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 23 ani, 22,1% (21)dintre stu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 24 ani, 19,4% (12) dintrestu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 25 ani.Consumul exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool la băieţistu<strong>de</strong>nţi a fost recunoscut <strong>de</strong>: 38,2% (42)dintre stu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 19 ani, 31,6% (59) dintrestu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 20 ani, 31,% (61) dintrestu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 21 ani, 33,6% (50) dintrestu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 22 ani, 36,4% (24) dintrestu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 23 ani, 41% (16) dintre stu<strong>de</strong>nţii<strong>de</strong> 24 ani, 28% (7) dintre stu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 25 ani.Consumul exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool la stu<strong>de</strong>nte afost recunoscut <strong>de</strong>: 14,7% (25) dintrestu<strong>de</strong>ntele <strong>de</strong> 19 ani, 10,9% (33) dintrestu<strong>de</strong>ntele <strong>de</strong> 20 ani, 13,4% (49) dintrestu<strong>de</strong>ntele <strong>de</strong> 21 ani, 7,2% (19) dintrestu<strong>de</strong>ntele <strong>de</strong> 22 ani, 9,1% (8) dintrestu<strong>de</strong>ntele <strong>de</strong> 23 ani, 8,9% (5) dintrestu<strong>de</strong>ntele <strong>de</strong> 24 ani, 13,5% (5) dintrestu<strong>de</strong>ntele <strong>de</strong> 25 ani.Consumul exce<strong>si</strong>v frecvent <strong>de</strong> alcool în celpuţin 20 zile/lună, s-a întâlnit la: 1,4% (7)dintre stu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 20 ani, 1,1% (6) dintrestu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 21 ani, 1,5% (6) dintre stu<strong>de</strong>nţii<strong>de</strong> 22 ani, 2,6% (4) dintre stu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 23ani, 2,1% (2) dintre stu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 24 ani.Consumul exce<strong>si</strong>v frecvent <strong>de</strong> alcool labăieţi stu<strong>de</strong>nţi în cel puţin 20 zile/lună, s-aîntâlnit la: 0,9% (1) dintre stu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 19ani, 1,6% (3) dintre stu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 20 ani, 1%(2) dintre stu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 21 ani, 1,3% (2) dintrestu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 22 ani, 4,5% (3) dintre stu<strong>de</strong>nţii<strong>de</strong> 23 ani.Consumul exce<strong>si</strong>v frecvent <strong>de</strong> alcool lastu<strong>de</strong>nte în cel puţin 20 zile/lună, s-a întâlnitla: 0,7% (2) dintre stu<strong>de</strong>ntele <strong>de</strong> 20 ani,0,5% (2) dintre stu<strong>de</strong>ntele <strong>de</strong> 21 ani, 0,4%(1) dintre stu<strong>de</strong>ntele <strong>de</strong> 22 ani.
138<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthCONCLUZIIPrin consum exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool, bingedrinking, se înţelege consumul a 5 sau maimulte porţii <strong>de</strong> alcool în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong> câtevaore.Consumul exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool s-a raportat <strong>de</strong>17,3% (499) dintre adolescenţi şi 24,4%(403) dintre stu<strong>de</strong>nţi. Cel mai <strong>de</strong>s s-a indi<strong>ca</strong>tconsumul exce<strong>si</strong>v într-o <strong>si</strong>ngură zi din lună:8% (231) la adolescenţi şi 8,7% (180) lastu<strong>de</strong>nţi.S-a înregistrat şi un consum exce<strong>si</strong>v frecvent<strong>de</strong> alcool, în cel puţin 20 zile pe lună, la1,4% (40) dintre adolescenţi şi la 3,9% (16)dintre stu<strong>de</strong>nţi.În adolescenţă, băieţii au avut un consumexce<strong>si</strong>v în procent <strong>de</strong> 28% (390), iaradolescentele în procent <strong>de</strong> 7,2% (108).Pe grupe <strong>de</strong> vârstă, consumul exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong>alcool a crescut <strong>de</strong> la 9,7% (39) la 15 ani, la22,2% (46) la 19 ani.În stu<strong>de</strong>nţie, consumul exce<strong>si</strong>v la băieţi afost prezent în proporţie 33,7% (259), iar lastu<strong>de</strong>nte în proporţie <strong>de</strong> 11,2% (144).Cu vârsta, consumul exce<strong>si</strong>v a scăzut <strong>de</strong> la24,2% (68) la 19 ani, la 19,4% (12) la 25ani.În concluzie, consumul exce<strong>si</strong>v <strong>de</strong> alcool,binge drinking, <strong>de</strong> 5 sau mai multe porţii <strong>de</strong>alcool în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong> câteva ore, este orealitate şi la adolescenţi şi la stu<strong>de</strong>nţi.Băieţii sunt consumatori exce<strong>si</strong>vi maifrecvent <strong>de</strong>cât fetele, cu un raport băieţi-fete<strong>de</strong> 3,6/1 la adolescenţi, şi <strong>de</strong> 1,8/1 lastu<strong>de</strong>nţi. Cu vârsta, la adolescenţii <strong>de</strong> 15-19ani proporţia consumatorilor creşte, în timpce la stu<strong>de</strong>nţii <strong>de</strong> 19-25 ani proporţiaconsumatorilor s<strong>ca</strong><strong>de</strong>.Prevenţia şi intervenţia în <strong>ca</strong>zul consumului<strong>de</strong> alcool la adolescenţi şi tineri trebuie săconducă la eliminarea/diminuarea <strong>ca</strong>uzelorşi condiţiilor <strong>ca</strong>re genereazăcomportamentul cu risc, pe <strong>de</strong> o parte, şi pe<strong>de</strong> altă parte, la promovarea trebuinţelorfundamentale ale populaţiei tinere, cum ar ficreşterea stimei <strong>de</strong> <strong>si</strong>ne, creşterea abilităţilorsociale <strong>de</strong> a face faţă pre<strong>si</strong>unii exercitate <strong>de</strong>grupul <strong>de</strong> prieteni, creşterea conştientizăriiinformaţiei <strong>de</strong>ţinute <strong>de</strong>spre consumul <strong>de</strong>alcool.BIBLIOGRAFIE1. Jerningan D. H., 2001, Global StatusReport: Alcohol and YoungPeople, World HealthOrganization, 2001, 22. Grant B.F., Dawson D.A., 1997, Age atonset of alcohol use and itsassociation with DSM-IValcohol abuse and <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nce,Results from the NationalLongitudinal AlcoholEpi<strong>de</strong>miologic Survey, Journalof substance abuse, 9, 103-1103. Hingson R. et .al., 2000, Age of drinkingonset and unintentional injuryinvolvement after drinking,Journal of the Ameri<strong>ca</strong>nMedi<strong>ca</strong>l Association, 284,1527-15334. Hawkins J.D. et al. 1997, Exploring theeffects of age of alcohol useinitiation and psychosocialrisk factors on subsequentalcohol misuse, Journal ofstudies on alcohol, 58(3),280/2905. Rădulescu S. M., Dâmboveanu C., 2006,Sociologia consumului şiabuzului <strong>de</strong> droguri, EdituraLumina lex, Bucureşti, 53-556. Hibell B., An<strong>de</strong>rsson B., Bjarnason T.,Ahlström S., Balakireva O.,Kokkevi A., Morgan M.,2004, The ESPAD Report2003, Alcohol and Other DrugUse Among Stu<strong>de</strong>nts in 35European Countries, TheSwedish Council forInformation on Alcohol and
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health139Other Drugs, The PompidouGroup at the Council ofEurope and the authors,Swe<strong>de</strong>n, ModintryckoffsetAB, Stockholm7. ***, The Youth Risk BehaviorSurveillance System(YRBSS), 2005, Departementof Health and HumanServices, Center for DiseaseControl and Prevention, USA8. ***, 2004, grant tip A CNCSIS, cod1167, 2003-2005, Evaluareadimen<strong>si</strong>unii comportamentelorcu risc la liceeni şi tineri dinînvăţământul liceal, postliceal,profe<strong>si</strong>onal şi univer<strong>si</strong>tar dinju<strong>de</strong>ţul Timiş.
140<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthEXPUNEREA LA NOXE CHIMICEÎNTR-O ÎNTREPRINDERE DEPRODUCERE A SPUMELORPOLIURETANICECheptănariu D. 1,2 , Sârb L. 3 , Oros C. 3 , Roş<strong>ca</strong> Ş. 31. Policlini<strong>ca</strong> OMNISAN Timişoara,2. Centrul <strong>de</strong> Studii în Medicina Preventivă, Univer<strong>si</strong>tatea <strong>de</strong> Medicină şi Farmacie„Victor Babeş” Timişoara,3. Institutul <strong>de</strong> Sănătate Publică „Prof.Dr. Leonida Georgescu” TimişoaraREZUMATStudiul a fost efectuat într-o întreprin<strong>de</strong>re <strong>de</strong> producere a spumelor poliuretanice, înperioada 2001-2005 şi a urmărit i<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>rea noxelor profe<strong>si</strong>onale, precum şi stabilirealocurilor <strong>de</strong> muncă ce prezintă risc <strong>de</strong> expunere profe<strong>si</strong>onală. Determinările <strong>de</strong> noxe au fostefectuate conform specifi<strong>ca</strong>ţiilor metodologice editate <strong>de</strong> Ministerul Sănătăţii, iar analizarezultatelor s-a făcut prin compararea concentraţiilor gă<strong>si</strong>te cu VLE (valorile limită <strong>de</strong>expunere profe<strong>si</strong>onală). S-au evi<strong>de</strong>nţiat următoarele secţii cu risc: spumare, prelucrarespume, instalaţie injecţie, <strong>de</strong>partament CTC (toluen diizocianat); valorifi<strong>ca</strong>re (ftalaţi, pulberi<strong>de</strong> talc); turnare (metil-etil-cetonă, toluen, percloretilenă); atelier me<strong>ca</strong>no-energetic(monoxid <strong>de</strong> <strong>ca</strong>rbon).Cuvinte cheie: spume poliuretanice, expunere profe<strong>si</strong>onală, valori limită <strong>de</strong> expunereprofe<strong>si</strong>onalăABSTRACTThe study was performed in a factory for producing polyurethane foams during 2001-2005 and was aimed to i<strong>de</strong>ntify occupational chemi<strong>ca</strong>ls and to establish the working placeswith high risk for occupational exposure. Determinations of noxious agents were ma<strong>de</strong>according to methodologi<strong>ca</strong>l specifi<strong>ca</strong>tions published by the Health Care Ministry, andanaly<strong>si</strong>s of the data was performed by comparing found concentrations to the OELs(occupational exposure limits). The following <strong>de</strong>partments with risk were found: foaming,foam proces<strong>si</strong>ng, injection <strong>de</strong>vice, CTC <strong>de</strong>partment (toluene diisocyanate); <strong>de</strong>velopment(phthalates, talcum pow<strong>de</strong>rs); <strong>ca</strong>sting (methyl-ethyl-ketone, toluene, perchloroethylene);mechanic-energetic workshop (<strong>ca</strong>rbon monoxi<strong>de</strong>).Key words: polyurethane foams, occupational exposure, occupational exposure limits
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health141INTRODUCEREDezvoltarea industriei chimice a adusbeneficii majore societăţii mo<strong>de</strong>rne. Dar,unele substanţe pun probleme <strong>de</strong> <strong>si</strong>guranţă,precum incendiile şi exploziile, iar altele potafecta mediul înconjurător sau sănătateaomului. Efectele pot varia <strong>de</strong> la iritaţiiuşoare până la forme grave <strong>de</strong> <strong>ca</strong>ncer.Recomandările sunt <strong>de</strong> a folo<strong>si</strong> substanţelechimice pentru beneficii sociale şieconomice maxime, cu protecţiamuncitorilor şi a populaţiei generale, iarvalorilor limită <strong>de</strong> expunere reprezintă unimportant instrument pentru protecţiasănătăţii[1].În acest sens se impune monitorizareapermanentă a condiţiilor <strong>de</strong> muncă şii<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>rea factorilor <strong>de</strong> risc profe<strong>si</strong>onal.Indi<strong>ca</strong>torii folo<strong>si</strong>ţi pentru control trebuie săfie eficienţi şi efectivi [2]. Eficienţi în sensulobţinerii cât mai multor informaţii <strong>de</strong>spreexpunere cu minimum <strong>de</strong> resurse cheltuite şiefectivi în sensul <strong>de</strong> a da informaţii vali<strong>de</strong>[3].Studiul <strong>de</strong> faţă are drept scop o estimarereală a expunerii la noxe chimice într-oîntreprin<strong>de</strong>re <strong>de</strong> producere a spumelorpoliuretanice şi a urmărit i<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>reanoxelor, precum şi stabilirea locurilor <strong>de</strong>muncă ce prezintă risc <strong>de</strong> expunereprofe<strong>si</strong>onală.MATERIAL ŞI METODEInvestigaţia s-a efectuat într-o întreprin<strong>de</strong>re<strong>de</strong> producere a spumelor poliuretanice, înperioada 2001-2005. Secţiile luate în studiuau fost: spumare (S1), prelucrare spume(S2), instalaţie injecţie (S3), rigi<strong>de</strong> (S4),turnare (S5), confecţii (S6), valorifi<strong>ca</strong>re(S7), atelier me<strong>ca</strong>no-energetic (S8),<strong>de</strong>partament CTC (S9), <strong>de</strong>partamentcercetare (S10).Determinările <strong>de</strong> noxe au fost efectuateconform specifi<strong>ca</strong>ţiilor metodologice editate<strong>de</strong> Ministerul Sănătăţii [4,5,6,7].Concentraţiile substanţelor sunt prezentate<strong>ca</strong> şi concentraţii momentane (C15 min,rezultate din recoltările pe 15 min) şiconcentraţii medii (C8ore, reprezentân<strong>de</strong>xpunerea medie pe perioada <strong>de</strong> lucru <strong>de</strong> 8ore).Analiza rezultatelor s-a făcut princompararea concentraţiilor gă<strong>si</strong>te cu VLE(valorile limită <strong>de</strong> expunere profe<strong>si</strong>onală)din România, conform legislaţiei în vigoare[8].REZULTATEDeterminările chimice <strong>de</strong> laborator efectuatepe probe recoltate din întreprin<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>producere a spumelor poliuretanice auevi<strong>de</strong>nţiat prezenţa a 15 substanţe (Tabelul1): toluen diizocianat (TDI), metilendifenilizocianat (MDI), amoniac, acetat <strong>de</strong>etil, hidro<strong>ca</strong>rburi alifatice (HA), ftalaţi,piridină, metil etil cetonă (MEC), colofoniu,toluen, percloretilenă, oxizi <strong>de</strong> azot (NOx),monoxid <strong>de</strong> <strong>ca</strong>rbon (CO), acetonă, talc.Tabelul 1. Număr <strong>de</strong> probe pozitive ale substanţelor <strong>de</strong>terminateS1 S2 S3 S4 S5 S6 S7 S8 S9 S10TDI 84 54 21 6 6 - - - 24 9MDI - - - 6 12 - - - - -Amoniac 5 - - - - - - - - -Acetat <strong>de</strong> etil - - - - - 15 - - - -HA - - - - - 9 - 8 - -
142<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthFtalaţi - - - - - - 24 - - -Piridină - - - - - - - - 12 9MEC - - - - 36 - - - - -Colofoniu - 3 - - - - - - - -Toluen - - - - 9 - - - - -Percloretilenă - - - - 9 - - - - -NOx - - - - - - - 12 - -CO - - - - - - - 12 - -Acetonă - - - - - 18 - - - -Pulberi (talc) - 6 - - - - 45 - - -Evaluarea expunerii la noxele profe<strong>si</strong>onales-a făcut separat pe fie<strong>ca</strong>re secţie,urmărindu-se i<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>rea locurilor <strong>ca</strong>re arputea reprezenta un risc crescut, princoncentraţii crescute sau prin cumul <strong>de</strong>substanţe. În tabelele 2 şi 3 sunt prezentatelimitele intervalului <strong>de</strong> valori gă<strong>si</strong>t pentrufie<strong>ca</strong>re substanţă în funcţie <strong>de</strong> locul<strong>de</strong>terminării. S-au luat în con<strong>si</strong><strong>de</strong>rare atâtconcentraţiile momentane (C15min), cât şicele medii (C8ore).Tabelul 2. Limitele intervalului <strong>de</strong> valori pentru C15min (mg/m3)S1 S2 S3 S4 S5 S6 S7 S8 S9 S10TDI 0,003- 0,007- 0,010- 0,014- 0,015-0,005- 0,021-- - -0,177 0,134 0,091 0,080 0,0460,082 0,090MDI0,012- 0,009-- - -- - - - -0,096 0,092Amoniac0,750--- - - - - - - -1,200Acetat <strong>de</strong> etil53,7-- - - - -- - - -HAFtalaţi- - - - -36538,8-122- - - - - --0,01-4,188-791- -- - -Piridină0,12-- - - - - - - -1,5-5,24,8MEC - - - - 76-363 - - - - -Colofoniu0,02--- - - - - - - -0,08Toluen - - - - 40-192 - - - - -Percloretilenă17-- - - -- - - - -64,5NOxCOAcetonăPulberi (talc)- - - - - - -- - - - - - -- - - - --0,750-1,20089-412- - - -0,2-4,22,3-21,29- -- -- - - -1,900-15,20- - -
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health143Tabelul 3. Limitele intervalului <strong>de</strong> valori pentru C8ore (mg/m3)S1 S2 S3 S4 S5 S6 S7 S8 S9 S10TDI 0,008- 0,009- 0,019-0,007- 0,031-0,017 - - - -0,141 0,130 0,0850,076 0,082MDI0,015- 0,013-- - -- - - - -0,089 0,085Amoniac 11,7 - - - - - - - - -Acetat <strong>de</strong> etil214,66-- - - - -- - - -317HAFtalaţiPiridină- - - - - 107 -- - - - - -0,93-3,6175,6-594,3- - - - - - - -- -- - -MEC85,3-- - - -296- - - - -Colofoniu - - - - - - - - - -Toluen50,6-- - - -167,33- - - - -Percloretilenă19-- - - -59,5- - - -NOxCOAcetonăPulberi (talc)- - - - - - -- - - - - - -- - - - --0,25-1,07117,6-416- - - -0,71-3,534,2-20,530,96-3,740,96-4,63- -- -- - - -2,28-7,53- - -Interpretarea rezultatelor s-a făcut princomparare cu valorile limită <strong>de</strong> expunereprevăzute <strong>de</strong> legislaţia în vigoare (Tabelul 4)Tabelul 4. VLE pentru substanţele investigate (mg/m3)Substanţa VLE 15min VLE 8ore Substanţa VLE 15min VLE 8oreTDI 0,15 0,07 MEC 300 200MDI 0,15 - Colofoniu - 0.1Amoniac 36 14 Toluen 200 100Acetat <strong>de</strong> etil 500 400 Percloretilenă 100 50HA 1000 700 NO2 8 5Ftalaţi 5 2 CO 30 20Piridină - 15 Acetonă - 1200Pulberi (talc) - 2Analizând concentraţiile momentane(C15min) se observă că se înregistrează<strong>de</strong>păşiri ale Valorilor Limită <strong>de</strong> Expunere(VLE15min) numai pentru TDI în secţiaspumare (1,2%) şi pentru MEC în secţiaturnare (8,33%) (Tabelul 5).
144<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthTabelul 5. Distribuţia procentuală a <strong>de</strong>păşirilor VLE15 min (%)S1 S2 S3 S4 S5 S6 S7 S8 S9 S10TDI 1,2 0 0 0 0 - - - 0 0MDI - - - 0 0 - - - - -Amoniac 0 - - - - - - - - -Acetat <strong>de</strong> etil - - - - - 0 - - - -HA - - - - - 0 - 0 - -Ftalaţi - - - - - - 0 - - -Piridină n n n n n n n n n nMEC - - - - 8,33 - - - - -Colofoniu n n n n n n n n n nToluen - - - - 0 - - - - -Percloretilenă - - - - 0 - - - - -NOx - - - - - - - 0 - -CO - - - - - - - 0 - -Acetonă n n n n n n n n n nPulberi (talc) n n n n n n n n n nn – nenormatÎn ceea ce priveşte <strong>de</strong>păşirile ValorilorLimită <strong>de</strong> Expunere medii (VLE8ore),rezultatele obţinute arată procente <strong>de</strong>stul <strong>de</strong>mari pentru TDI (în patru secţii), Ftalaţi (1secţie), MEC (1 secţie), toluen (1 secţie),percloretilenă (1 secţie), monoxid <strong>de</strong> <strong>ca</strong>rbon(1 secţie), talc (1 secţie). Aceste date suntprezentate în Tabelul 6.Tabelul 6. Distribuţia procentuală a <strong>de</strong>păşirilor VLE8ore (%)S1 S2 S3 S4 S5 S6 S7 S8 S9 S10TDI 33,33 54,54 33,33 0 - - - - 33,33 0MDI n n n n n n n n n nAmoniac - 0 - - - - - - - -Acetat <strong>de</strong> etil - - - - - 0 - - - -HA - - - - - 0 - 0 - -Ftalaţi - - - - - - 33,33 - - -Piridină - - - - - - - - 0 0MEC - - - - 33,33 - - - - -Colofoniu - - - - - - - - - -Toluen - - - - 33,33 - - - - -Percloretilenă - - - - 33,33 - - - - -NOx - - - - - - - 0 - -CO - - - - - - - 33,33 - -Acetonă - - - - - 0 - - - -Pulberi (talc) - 0 - - - - 100 - - -n - nenormatDISCUŢIIToxicele profe<strong>si</strong>onale sunt acele substanţechimice cu <strong>ca</strong>re muncitorii vin în contact în<strong>ca</strong>drul exercitării profe<strong>si</strong>ei (în procesul <strong>de</strong>producţie) şi <strong>ca</strong>re în anumite condiţii auacţiune nocivă asupra organismului. În ţaranoastră, legislaţia preve<strong>de</strong> <strong>ca</strong> cerinţe <strong>de</strong>protecţie a muncii valorile limită <strong>de</strong>expunere profe<strong>si</strong>onală (VLE). Acestea suntvalorile limită a mediei pon<strong>de</strong>rate cu timpul,pe o perioadă specifi<strong>ca</strong>tă (8 ore sau termenscurt – maximum 15 minute) a concentraţieiagentului chimic în aer, în zona <strong>de</strong> respiraţiea angajatului [8].
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health145Într-o întreprin<strong>de</strong>re <strong>de</strong> poliuretani, procesultehnologic comportă producţia propriu-zisăa acestora, adică <strong>si</strong>nteza completă a maselorplastice, apoi prelucrarea materialului brutobţinut, <strong>ca</strong>re poate fi valorifi<strong>ca</strong>t în alteramuri <strong>de</strong> activitate sau chiar în aceeaşiîntreprin<strong>de</strong>re. Atât ciclul <strong>de</strong> producţie alpoliuretanilor, cât şi valorifi<strong>ca</strong>rea acestora înfabri<strong>ca</strong>rea confecţiilor, echipamentuluisportiv etc., implică utilizarea unorsubstanţe chimice volatile cu potenţial toxic.Riscul toxic într-o întreprin<strong>de</strong>re <strong>de</strong>producere şi valorifi<strong>ca</strong>re a poliuretaniloreste legat, în principal, <strong>de</strong> prezenţa şiconcentraţia diizocianaţilor TDI, MDI [9],iar acestea variază în funcţie <strong>de</strong> atelier,circuitul tehnologic, <strong>de</strong> comunicările dintreîncăperile <strong>de</strong> lucru.Dintre cele 10 secţii investigate în studiulnostru, în 7 a fost gă<strong>si</strong>t TDI şi numai în 2 afost gă<strong>si</strong>t MDI. Analizând rezultateleobţinute pentru izocianaţi, prin prismanormelor <strong>de</strong> reglementare a concentraţiiloradmise, am constatat că, <strong>de</strong>şi VLE15min afost <strong>de</strong>păşită în puţine probe (0,5% în <strong>ca</strong>zulTDI şi nicio probă în <strong>ca</strong>zul MDI), totuşiVLE8ore a prezentat <strong>de</strong>păşiri în 35% din<strong>ca</strong>zuri pentru TDI. În secţiile <strong>de</strong> spumare şiprelucrare a spumelor, concentraţiile<strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> TDI <strong>de</strong>păşesc frecvent şipână la <strong>de</strong> două ori VLE8ore. Legislaţiaactuală nu preve<strong>de</strong> VLE8ore pentru MDI.Şi alte substanţe chimice au fost i<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>tela locul <strong>de</strong> muncă, însă la nivele <strong>de</strong>concentraţie şi acţiune mult mai reduse faţă<strong>de</strong> cele ale izocianaţilor. Dacă în ceea cepriveşte C15min constatăm <strong>de</strong>păşiri aleVLE15min doar în <strong>ca</strong>zul MEC şi într-unBIBLIOGRAFIE1. Topping M., 2001, OccupationalExposure Limits forchemi<strong>ca</strong>ls, Occup EnvironMed;58:138-1442. Kromhout H., 2002,De<strong>si</strong>gn ofmeasurement strategies forprocent <strong>de</strong> 8,33%, în ceea ce priveşte C8orese înregistrează procente <strong>de</strong> 33,33% pentruftalaţi, MEC, toluen, percloretilenă, CO şi<strong>de</strong> 100% pentru pulberi <strong>de</strong> talc, ale probelorce <strong>de</strong>păşesc VLE8ore.Astfel, se evi<strong>de</strong>nţiază următoarele secţii curisc:- spumare, prelucrare spume, instalaţieinjecţie, <strong>de</strong>partament CTC :TDI- valorifi<strong>ca</strong>re: ftalaţi, pulberi <strong>de</strong> talc- turnare:MEC, toluen, percloretilenă- atelier me<strong>ca</strong>no-energetic: COLimitele expunerii profe<strong>si</strong>onale sunt celemai mari nivele legal permise <strong>de</strong> expunereumană la o substanţă toxică. Foarte multedintre aceste valori sunt foarte apropiate <strong>de</strong>nivelele maxime tolerabile, cu o marjă mică<strong>de</strong> <strong>si</strong>guranţă pentru riscul efectelor petermen lung, precum <strong>ca</strong>ncerul şi efectelereproductive [10]. Conceptul cla<strong>si</strong>c allimitelor admise nu mai poate fi con<strong>si</strong><strong>de</strong>ratpe <strong>de</strong>plin satisfăcător pentru i<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>rea şidimen<strong>si</strong>onarea riscurilor individuale <strong>de</strong>îmbolnăvire, rămânând însă valabil pentruinvestigarea riscurilor <strong>de</strong> grup.CONCLUZIIStudiul are meritul <strong>de</strong> a fi evi<strong>de</strong>nţiat <strong>de</strong>păşiriale concentraţiilor unor substanţe cupotenţial nociv pentru sănătate şi <strong>de</strong> ai<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong> puncte critice în procesultehnologic, un<strong>de</strong> măsurile <strong>de</strong> monitorizare şiprevenire trebuie să fie prioritare. Deasemenea, constituie primul pas în <strong>ca</strong>drulprocesului complex <strong>de</strong> evaluare <strong>de</strong> risc.workplace exposure, OccupEnviron Med; 59:349-543. Lampa E., Nilsson L., Liljelind I. E.,Bergdahl I. A., 2006,Optimizing OccupationalExposure MeasurementStrategies When Estimatingthe Log-S<strong>ca</strong>le ArithmeticMean value – An Example
146<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Healthfrom the Reinforced PlasticsIndustry, Ann Occup Hyg, vol50; 4: 371-3774. ***, Ministerul Sănătăţii Publice, 1991,Caiet metodologic – Meto<strong>de</strong><strong>de</strong> investigare în domeniulMedicinii Muncii. Bucureşti5. ***, Ministerul Sănătăţii Publice, 2002,Atmosfera locului <strong>de</strong> muncă -cerinţe generale pentruperformanţa procedurilor <strong>de</strong>măsurare a agenţilor chimiciSR EN 482. Bucureşti6. ***, Ministerul Sănătăţii Publice, 2005,Meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> referinţă pentrumăsurarea concentraţieiagenţilor chimici şi fizicochimiciîn mediul profe<strong>si</strong>onal.Bucureşti7. ***. H.G. 1218/2006 privind stabilireacerinţelor minime <strong>de</strong> securitateşi sănătate în muncă pentruprotecţia lucrătorilor împotrivariscurilor legate <strong>de</strong> prezenţaagenţilor chimici. MonitorulOficial al României nr. 845din 13 octombrie 2006.8. ***. Ordinul Ministerului Muncii şiProtecţiei Sociale 508/2002 şiOrdinul Ministerului SănătăţiiPublice 933/2002 privindaprobarea Normelor generale<strong>de</strong> protecţie a muncii.Monitorul Oficial al Românieinr. 880 din 6 <strong>de</strong>cembrie 2002.9. Brorson T., 1990, Hexametylenediisocyanate (HDI), toluenediisocyanate(TDI) and relatedamines. Analy<strong>si</strong>s, Metabolismand Biologi<strong>ca</strong>l Monitoring,Lund10. California Environmental ProtectionAgency, Reproductive andCancer Hazard Assessment,Branch Office ofEnvironmental Health HazardAssessment, 2007,Occupational Health HazardRisk Assessment Project forCalifornia: I<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>tion ofChemi<strong>ca</strong>ls of Concern,Pos<strong>si</strong>ble Risk AssessmentMethods, and Examples ofHealthProtectiveOccupational Air Concentrations,(http://www.cdph.<strong>ca</strong>.gov/programs/he<strong>si</strong>s/Documents/riskreport.pdf)
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health147RECOMANDĂRI PENTRU AUTORI(Adaptare după ,,Regulile pentru pregătirea şi trimiterea spre publi<strong>ca</strong>re a unui manuscris înrevistele medi<strong>ca</strong>le”, Convenţia <strong>de</strong> la Vancouver)Autorii sunt invitaţi să consulte instrucţiunile <strong>ca</strong>re li se adresează şi <strong>ca</strong>re sunt cuprinse în<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică. Acestea oferă o structură generală şi raţională înpregătirea manuscriselor şi reflectă procesul <strong>de</strong> cercetare ştiinţifică.Autorii sunt rugaţi să consulte şi să completeze acceptul <strong>de</strong> publi<strong>ca</strong>re şi <strong>de</strong> transfer <strong>de</strong>copyright către Societatea <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică din România.Un articol se publică numai după recenzia efectuată <strong>de</strong> doi referenţi ştiinţifici.Colegiul <strong>de</strong> redacţie îşi rezervă dreptul <strong>de</strong> a modifi<strong>ca</strong> corectitudinea exprimării şi mărimeaunui articol, dacă este <strong>ca</strong>zul. Schimbările majore se stabilesc împreună cu autorul principal.1. INSTRUCŢIUNI PRIVIND PREGĂTIREA MANUSCRISULUIPRINCIPII GENERALEFormatul materialului se prezintă după cum urmează: <strong>ca</strong>ractere Times New Roman 12 pt; la 1½ rânduri, pagina A 4, cu margini <strong>de</strong> 2,5 cm, maximum 15.000 <strong>ca</strong>ractere, în limba românăcu diacritice.Manuscrisul unui articol original trebuie să cuprindă secţiunile intitulate: introducere, materialşi metodă, rezultate, discuţii, concluzii, bibliografie.PAGINA CU TITLULPagina cu titlul trebuie să cuprindă următoarele informaţii:- titlul articolului în română şi engleză- numele autorilor şi afilierea lor instituţională- autorul pentru corespon<strong>de</strong>nţă: nume şi prenume, adresa poştală, telefonul şi numărul<strong>de</strong> fax, adresa <strong>de</strong> e-mail.-REZUMATUL ŞI CUVINTELE CHEIERezumatul <strong>de</strong> maximum 150 cuvinte va fi redactat în limba română şi în limba engleză laînceputul articolului (în engleza britanică sau ameri<strong>ca</strong>nă, şi nu o combinaţie a celor două).Rezumatul va furniza contextul şi scopul studiului, materialul şi metoda <strong>de</strong> lucru, principalelerezultate şi concluzii. Se vor accentua aspectele noi şi importante ale studiului, observaţiilor.Se vor preciza 3-5 cuvinte cheie.INTRODUCEREAArătaţi importanţa temei abordate pentru studiu. Declaraţi clar scopul, obiectivul sau ipotezacercetării. Faceţi doar referiri strict pertinente şi nu inclu<strong>de</strong>ţi date sau concluzii ale lucrăriiprezentate.
148<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthMATERIAL ŞI METODĂSelecţia şi <strong>de</strong>scrierea participanţilor. Descrieţi clar modul <strong>de</strong> selecţie a participanţilor luaţi înstudiu, incluzând criteriile <strong>de</strong> eligibilitate şi pe cele <strong>de</strong> exclu<strong>de</strong>re şi o <strong>de</strong>scriere a populaţiei –sursă.Informaţii tehnice. I<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>ţi meto<strong>de</strong>le, aparatura şi proce<strong>de</strong>ele în <strong>de</strong>talii suficiente pentru apermite <strong>ca</strong> alţi cercetători să poată reproduce rezultatele. Citaţi sursele bibliografice pentrumeto<strong>de</strong>le uzuale, prin numere arabe în paranteze drepte. Descrieţi meto<strong>de</strong>le noi saumodifi<strong>ca</strong>te substanţial, indi<strong>ca</strong>ţi motivele pentru folo<strong>si</strong>rea lor şi evaluaţi-le limitele.Statistici. Descrieţi meto<strong>de</strong>le statistice folo<strong>si</strong>nd <strong>de</strong>talii suficiente pentru <strong>ca</strong> un cititorcunoscător, cu acces la datele originale să poată verifi<strong>ca</strong> rezultatele prezentate. Atunci cân<strong>de</strong>ste po<strong>si</strong>bil, cuantifi<strong>ca</strong>ţi rezultatele şi prezentaţi-le cu indici <strong>de</strong> eroare <strong>de</strong> măsură sau <strong>de</strong>incertitudine a<strong>de</strong>cvaţi. Specifi<strong>ca</strong>ţi programul folo<strong>si</strong>t pentru prelucrarea statistică.REZULTATEPrezentaţi rezultatele obţinute într-o secvenţă logică în text, cu tabele şi figuri. Nu repetaţi întext toate datele din tabele sau figuri; puneţi accentul şi <strong>si</strong>ntetizaţi numai observaţiileimportante. Materialele suplimentare şi <strong>de</strong>taliile tehnice pot fi plasate într-o anexă un<strong>de</strong> pot fiacce<strong>si</strong>bile fără a întrerupe cur<strong>si</strong>vitatea textului. Folo<strong>si</strong>ţi valori numerice nu numai sub formă<strong>de</strong> valori relative (procente), dar şi <strong>ca</strong> numere absolute din <strong>ca</strong>re au fost <strong>ca</strong>lculate valorilerelative. Restrângeţi tabelele şi figurile la cele necesare. Folo<strong>si</strong>ţi graficele <strong>ca</strong> alternative latabele cu multe date. Nu prezentaţi aceleaşi date <strong>de</strong> două ori în tabele şi grafice.DISCUŢIIAccentuaţi aspectele noi şi importante ale studiului. Nu repetaţi în <strong>de</strong>taliu datele dinsecţiunile anterioare. Stabiliţi limitele studiului şi analizaţi impli<strong>ca</strong>ţiile <strong>de</strong>scoperirilor pentrucercetări viitoare.CONCLUZIIPrecizaţi concluziile <strong>ca</strong>re rezultă din studiu. Stabiliţi o legătură între concluzii şi scopurilestudiului. Evitaţi <strong>de</strong>claraţiile ne<strong>ca</strong>lifi<strong>ca</strong>te şi tragerea unor concluzii <strong>ca</strong>re nu sunt susţinutea<strong>de</strong>cvat <strong>de</strong> datele prezentate. Puteţi emite noi ipoteze atunci când aveţi o justifi<strong>ca</strong>re, darnumiţi-le <strong>ca</strong> atare în mod clar.BIBLIOGRAFIAReferinţele bibliografice se numerotează consecutiv, în ordinea în <strong>ca</strong>re apar menţionateprima dată în text.I<strong>de</strong>ntifi<strong>ca</strong>ţi referinţele din text, tabele, legen<strong>de</strong> prin numere arabe în paranteze patrate[2, 88,91].Evitaţi citarea rezumatelor <strong>ca</strong> referinţe bibliografice.Scrierea bibliografiei (cărţi): autori (nume, iniţiala prenumelui), anul, titlul, editura, numărpagini.Exemplu:Păunescu C., 1994, Agre<strong>si</strong>vitatea şi condiţia umană, Editura Tehnică, Bucureşti, p.15-18Scrierea bibliografiei (reviste): autori (nume, iniţiala prenumelui), anul, titlul, <strong>de</strong>numirearevistei, volumul, număr pagini.Folo<strong>si</strong>ţi abrevierile titlurilor <strong>de</strong> reviste conform stilului din In<strong>de</strong>x Medicus.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health149TABELELECreaţi tabelele în Word.Numerotaţi tabelele cu cifre arabe, consecutiv, în ordinea primei citări în text şi daţi un titluscurt pentru fie<strong>ca</strong>re (Tabelul 1. ... ); numerotare şi <strong>de</strong>numire <strong>de</strong>asupra şi în afara tabelului.Materialul expli<strong>ca</strong>tiv se plasează în legenda <strong>de</strong> la subsol.Inseraţi tabelele în text.A<strong>si</strong>guraţi-vă că fie<strong>ca</strong>re tabel este citat în text.ILUSTRAŢIILE (FIGURI, FOTOGRAFII)Creaţi graficele alb-negru, editabile, în Excel sau Microsoft Word.În <strong>ca</strong>zul microfotografiilor, trimiteţi tipărituri clare, lucioase, alb-negru, <strong>de</strong> <strong>ca</strong>litatefotografică, cu indi<strong>ca</strong>tori <strong>de</strong> s<strong>ca</strong>ră internă şi cu precizarea meto<strong>de</strong>i <strong>de</strong> imprimare amicrofotografiilor (rezoluţie ... ).Numerotaţi figurile cu cifre arabe, consecutiv, în ordinea primei citări în text şi daţi untitlu scurt pentru fie<strong>ca</strong>re (Figura 1. ... ); numerotare şi <strong>de</strong>numire <strong>de</strong><strong>de</strong>subtul şi în afarafigurii.Materialul expli<strong>ca</strong>tiv se plasează în legenda <strong>de</strong> la subsol.Inseraţi graficele şi microfotografiile în text şi separat într-un fişier electronic în format jpg.A<strong>si</strong>guraţi-vă că fie<strong>ca</strong>re ilustraţie este citată în text.UNITĂŢILE DE MĂSURĂRaportaţi unităţile <strong>de</strong> măsură în <strong>si</strong>stemul internaţional <strong>de</strong> unităţi, SI, sau în <strong>si</strong>stemul lo<strong>ca</strong>l non-SI, dacă este <strong>ca</strong>zul.ABREVIERILE ŞI SIMBOLURILEFolo<strong>si</strong>ţi numai abrevierile standard. Termenul în întregime, pentru <strong>ca</strong>re se foloseşte oabreviere, trebuie să preceadă prima folo<strong>si</strong>re abreviată în text. Evitaţi abrevierile în titlu.2. RECOMANDĂRI PRIVIND TRIMITEREA MANUSCRISULUI LA REVISTĂTrimiteţi manuscrisul în format electronic, pe dischetă, CD sau <strong>ca</strong> document ataşat la e-mail.Trimiteţi o ver<strong>si</strong>une tipărită pe hârtie a manuscrisului, în trei exemplare.Manuscrisul va fi însoţit <strong>de</strong> „Acceptul <strong>de</strong> publi<strong>ca</strong>re şi <strong>de</strong> copyright către SISPR”.3. NEACCEPTAREA ARTICOLULUIColegiul <strong>de</strong> redacţie va comuni<strong>ca</strong> autorilor <strong>ca</strong>uzele neacceptării articolului.Articolele neacceptate nu se restituie autorilor.
150<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthINSTRUCTIONS FOR AUTHORS(adapted from „Rules for Preparation and Submis<strong>si</strong>onn of Manuscripts to Medi<strong>ca</strong>l Journals”,the Vancouver Convention)Authors are invited to consult the addressed instructions which are enclosed in the Journal ofHygiene and Public Health. These offer a general and rational structure for the preparation ofmanuscripts and reflect the process of scientific research.Authors are invited to consult and fill in the acceptance form for publishing and copyrighttransfer to the Romanian Society of Hygiene and Public Health (RSHPH).An article is published only after a review performed by two scientific referents.The editorial board reservs the right to modify the expres<strong>si</strong>on and <strong>si</strong>ze of an article, if sonee<strong>de</strong>d. Major changes are <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>d together with the main author.1. INSTRUCTIONS FOR MANUSCRIPT PREPARATIONGENERAL PRINCIPLESThe material will be formatted as follows: 12 pt Times New Roman fonts; line spacing at 1 ½, page A4 with 2.5 cm left and right bor<strong>de</strong>rs, maximum content of 15,000 characters, inRomanian with diacritic characters.The manuscript of an original article must inclu<strong>de</strong> the following sections: introduction,material and methods, results, discus<strong>si</strong>ons, conclu<strong>si</strong>ons, references.TITLE PAGEThe title page must inclu<strong>de</strong> the following informations:- title of the article- names and institutional affiliation of the authors- author whom correspon<strong>de</strong>nce should be addressed to: name and surname, post address,phone and fax, e-mail address.ABSTRACT AND KEY-WORDSThe abstract including maximum 150 words will be written in both Romanian and English, atthe beginning of the article (Brittish or Ameri<strong>ca</strong>n English, not a combination of the two). Theabstract will <strong>de</strong>scribe the context and purpose of the study, the material and method of study,main results and conclu<strong>si</strong>ons. New and important aspects of the study will be empha<strong>si</strong>zed.A number of 3-5 key-words will be given.INTRODUCTIONShow the importance of the approached theme. Clearly state the aim, objective or researchhypothe<strong>si</strong>s. Only make strictly pertinent statements and do not inclu<strong>de</strong> data or conclu<strong>si</strong>ons ofthe presented paper.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health151MATERIAL AND METHODSelection and <strong>de</strong>scription of participants. Clearly <strong>de</strong>scribe the selection modality of theparticipating subjects, including eligibility and exclu<strong>si</strong>on criteria and a brief <strong>de</strong>scription of thesource-population.Techni<strong>ca</strong>l information. I<strong>de</strong>ntify the methods, equipments and procedures offering sufficient<strong>de</strong>tails to allow other researchers to reproduce the results. Cite reference sources for the usedmethods by arabic figures between square brackets. Describe new or substantially changedmethods, indi<strong>ca</strong>ting the reasons for u<strong>si</strong>ng them and asses<strong>si</strong>ng their limitations.Statistics. Describe statisti<strong>ca</strong>l methods u<strong>si</strong>ng sufficient <strong>de</strong>tails for an informed rea<strong>de</strong>r who hasaccess to original data to be able to verify the presented results. Whenever pos<strong>si</strong>ble, quantifythe results and present them accompanied by appropriated indi<strong>ca</strong>tors for the error oruncertainty of measurement. Specify the used programme for statisti<strong>ca</strong>l analy<strong>si</strong>s.RESULTSPresent the obtained results with a logi<strong>ca</strong>l sequence in the text, with tables and figures. Do notrepeat in the text all data presented in tables and figures; only stress upon and synthe<strong>si</strong>zeimportant observations. Additional materials and techni<strong>ca</strong>l <strong>de</strong>tails may be placed in anappendix where they may be accessed without interrupting the fluidity of the text. Use figuresnot only as relative (percent) values but also as absolute values from which relative ones havebeen <strong>ca</strong>lculated. Restrict only to necessary tables and figures. Use graphs as an alternative totables with numerous data. Do not present the same data twice in tables and graphs.DISCUSSIONSStress upon new and important aspects of the study. Do not repeat <strong>de</strong>tailed data from previoussections. Establish the limitations of the study and analyze the impli<strong>ca</strong>tions of the discoveredaspects for future research.CONCLUSIONSState the conclu<strong>si</strong>ons which emerge from the study. Show the connection between theconclu<strong>si</strong>ons and the aims of the study. Avoid unqualified statements and conclu<strong>si</strong>ons whichare not a<strong>de</strong>quately supported by the presented data. You may issue new hypothe<strong>si</strong>s wheneverjustified but clearly <strong>de</strong>scribe them as such.REFERENCESReferences are consecutively numbered according to their first citation in the text.I<strong>de</strong>ntify references in the text, tables, legends by arabic figures between brackets [..].Avoid citation of abstracts as references.Reference list format: authors (name, surname initial), year, title, editor, number of pages.Exemple:Păunescu C., 1994, Agre<strong>si</strong>vitatea şi condiţia umană, Editura Tehnică, Bucureşti, p.15-18Reference list format: authors (name, surname initial), year, title, journal, volume, pagenumbers.Use journal title abreviations according to the In<strong>de</strong>x Medicus style.
152<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthTABLESGenerate tables in Word.Number tables with arabic figures, consecutively, according to the first citation and give themshort titles (Table 1……..); number and title <strong>si</strong>tuated at the upper margin and out<strong>si</strong><strong>de</strong> thetable.Explaining material is placed in a footnote.Insert tables in the text.Make sure every table is cited in the text.ILLUSTRATIONS (FIGURES, PHOTOS)Create black and white graphs, editable in Excel or Microsoft Word.In <strong>ca</strong>se of microphotographs, send clearly published materials, shiny, black and white, withgood photographic quality, with internal s<strong>ca</strong>le indi<strong>ca</strong>tors and specifying the printing methodand characteristics (resolution…..).Show numbers in arabic figures, consecutively, according to the first citation, and give themshort titles (Figure 1………); number and title below and out<strong>si</strong><strong>de</strong> the figure. Explainingmaterial is placed in a footnote.Insert graphs and microphotographs in the text and also in a separate electronic jpg file. Makesure every illustration is cited in the text.UNITS OF MEASUREMENTReport measurement units u<strong>si</strong>ng the international system, IS, or the lo<strong>ca</strong>l non-IS system, ifrequired.ABBREVIATIONS AND SYMBOLSOnly use standard abbreviations. The full term for which an abbreviation is used mustprecee<strong>de</strong> its first abbreviated use. Avoid the use of abbreviations in the title.2. INSTRUCTIONS FOR THE SUBMISSION OF MANUSCRIPTS TO THEJOURNALSend the electronic format of the manuscript on a floppy disk, CD or e-mailattachment. Send 3 copies of the paper printed ver<strong>si</strong>on.The manuscript will be accompanied by the „Publi<strong>ca</strong>tion and copyright acceptance forthe RSHPH”.3. REJECTION OF ARTICLESThe editorial board will inform the authors on the <strong>ca</strong>uses of article rejection. Rejectedarticles are not restituted to authors.
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health153CUPRINSCREŞTEREA PREVALENŢEI STAPHILOCOCCUS AUREUS METICILINO-REZISTENT (CA-MRSA)Negru C.O., Gheorghiu E., Todor C., Hogea E., Moldovan R, Bouvier- Berthet M.................5TULPINI DE ENTEROBACTERII SECRETOARE DE BETA-LACTAMAZE CUSPECTRU EXTINS IZOLATE ÎN INFECŢIILE URINARE DIN AMBULATORNegru C.O., Gheorghiu E, Todor C., Hogea E., Moldovan R., Bouvier- Berthet M................10APRECIEREA STĂRII DE IGIENĂ A SUPRAFEŢELOR PRIN BIOLUMINISCENŢĂTurtoi M., Nicolau A.I. ............................................................................................................ 15CONSUMUL DE DROGURI LA ADOLESCENŢII DIN JUDEŢUL TIMIŞ - TIPURI DEDROGURI ŞI MOTIVAŢIA UTILIZĂRII ACESTORABărbat C., Vlaicu B., Petrescu C., Ursoniu S., Putnoky S., Mlădinescu-Fira C., Suciu O.,Bagiu R..................................................................................................................................... 21APRECIEREA STĂRII DE SĂNĂTATE LA ELEVI DIN TIMIŞOARA CU AJUTORULANTROPOMETRIEI NUTRIŢIONALEVlaicu L., Pantea V...................................................................................................................30CONDIŢIILE DE MUNCĂ DINTR-O ÎNTREPRINDERE: FACTORII DE RISC FIZICICheptănariu D., Doroftei S., Sârb L., Oros C., Vlaicu B., Fira-Mlădinescu C., Suciu O. ....... 39CONSIDERAŢII PRIVIND FACTORII DE RISC ÎN CANCERELE DE CAVITATEBUCALĂCroitoru C................................................................................................................................. 47ASPECTE ANATOMOPATOLOGICE ALE CANCERELOR CAVITĂŢII ORALECroitoru C................................................................................................................................. 54CONSUMUL ABUZIV DE ALCOOL ASOCIAT ACCIDENTELOR ŞI AGRESIVITĂŢIIChevereşan A., Zep<strong>ca</strong> V., Friptuleac G....................................................................................62FAMILIA ŞI CONSUMUL DE ALCOOL ŞI DROGURIChevereşan A., Friptuleac G., Pantea V...................................................................................73CURĂŢAREA ŞI IGIENIZAREA UTILAJELOR DIN INDUSTRIA ALIMENTARĂTurtoi M., Nicolau A.I., Turtoi G............................................................................................. 83ASPECTE PRIVIND TOXICOLOGIA DIIZOCIANAŢILORCheptănariu D., Sîrb L., Oros C., Vlaicu B., Doroftei S., Fira-Mlădinescu C., Suciu O......... 93
154<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthSTRESUL PSIHIC ŞI AGRESIVITATEA LA ADOLESCENŢIBăcean C., Toma M.................................................................................................................98IMPACTUL MANIPULĂRII COMPORTAMENTALE ASUPRA ADOLESCENŢILOR:DROGURILEBăcean C., Toma M...............................................................................................................104THE IMPORTANCE OF DIET AND PHYSICAL ACTIVITY FOR OBESITYMANAGEMENT IN YOUNG PEOPLESas I., Ar<strong>de</strong>lean C., Vlaicu B., Banu A.M..............................................................................110ENERGETIC AND CALORIC NECESSARY. RECOMMENDATIONS FORCONSTITUTING THE DIET IN ADOLESCENTS AND YOUNG ADULTSAr<strong>de</strong>lean C., Sas I., Vlaicu B., Banu A.M.............................................................................119CONSUMUL EXCESIV DE ALCOOL LA ADOLESCENŢI ŞI TINERI DIN JUDEŢULTIMIŞChevereşan A..........................................................................................................................126EXPUNEREA LA NOXE CHIMICE ÎNTR-O ÎNTREPRINDERE DE PRODUCERE ASPUMELOR POLIURETANICECheptănariu D., Sârb L., Oros C., Roş<strong>ca</strong> Ş.............................................................................140RECOMANDĂRI PENTRU AUTORI ............................................................................... 147INSTRUCTIONS FOR AUTHORS ...................................................................................... 150CUPRINS................................................................................................................................153CONTENTS............................................................................................................................155
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public Health155CONTENTSINCREASING PREVALENCE OF COMMUNITY-ACQUIRED METHICILLIN-RESISTANT Staphilococcus aureus (CA-MRSA)Negru C.O., Gheorghiu E., Todor C., Hogea E., Moldovan R, Bouvier- Berthet M.................5EXTENDED SPECTRUM BETA-LACTAMASES PRODUCING STRAINS ISOLATEDFROM COMMUNITY ACQUIRED URINARY TRACT INFECTIONSNegru C.O., Gheorghiu E, Todor C., Hogea E., Moldovan R., Bouvier- Berthet M................10ASSESSMENT OF THE SURFACE HYGIENE STATE BY BIOLUMINESCENCETurtoi M., Nicolau A.I. ............................................................................................................ 15DRUGS CONSUMPTION AT TEENAGERS FROM TIMIS COUNTY – TYPES OFDRUGS AND THE MOTIVATION OF CONSUMPTIONBărbat C., Vlaicu B., Petrescu C., Ursoniu S., Putnoky S., Mlădinescu-Fira C., Suciu O.,Bagiu R..................................................................................................................................... 21ASSESSMENT OF THE HEALTH STATE TO PUPILS FROM TIMISOARA WITH THEHELP OF NUTRITIONAL ANTROPOMETRYVlaicu L., Pantea V...................................................................................................................30WORK CONDITIONS FROM A FACTORY: PHYSICAL RISKS FACTORSCheptănariu D., Doroftei S., Sârb L., Oros C., Vlaicu B., Fira-Mlădinescu C., Suciu O. ....... 39CONSIDERATIONS REGARDING THE RISK FACTORS IN ORAL CAVITY CANCERSCroitoru C................................................................................................................................. 47PATHOLOGICAL ASPECTS OF THE ORAL CAVITY CANCERSCroitoru C................................................................................................................................. 54THE ABUSIVE ALCOHOL CONSUMPTION ASSOCIATED TO ACCIDENTS ANDAGGRESSIVE BEHAVIORChevereşan A., Zep<strong>ca</strong> V., Friptuleac G....................................................................................62FAMILY AND THE CONSUMPTION OF DRUGS AND ALCOHOLChevereşan A., Friptuleac G., Pantea V...................................................................................73CLEANSING AND SANITATION THE TOOLS FROM THE ALIMENTARY INDUSTRYTurtoi M., Nicolau A.I., Turtoi G............................................................................................. 83ASPECTS REGARDING THE TOXICOLOGY OF DIISOCYANATESCheptănariu D., Sîrb L., Oros C., Vlaicu B., Doroftei S., Fira-Mlădinescu C., Suciu O......... 93
156<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.4/2008– Journal of Hygiene and Public HealthPSYCHIC STRESS AND AGGRESSIVENESS TO TEENAGERSBăcean C., Toma M.................................................................................................................98IMPACT OF COMPARTMENTAL CONTROL AT TEENAGERS: DRUGSBăcean C., Toma M................................................................................................................104THE IMPORTANCE OF DIET AND PHYSICAL ACTIVITY FOR OBESITYMANAGEMENT IN YOUNG PEOPLESas I., Ar<strong>de</strong>lean C., Vlaicu B., Banu A.M..............................................................................110ENERGETIC AND CALORIC NECESSARY. RECOMMENDATIONS FORCONSTITUTING THE DIET IN ADOLESCENTS AND YOUNG ADULTSAr<strong>de</strong>lean C., Sas I., Vlaicu B., Banu A.M..............................................................................119THE ABUSIVE ALCOHOL CONSUMTION TO THE ADOLESCENTS FROM THETIMIS COUNTYChevereşan A..........................................................................................................................126EXPOSURE TO CHEMICALS IN A POLYURETHANE FOAM MANUFACTURINGFACTORYCheptănariu D., Sârb L., Oros C., Roş<strong>ca</strong> Ş.............................................................................140RECOMANDĂRI PENTRU AUTORI ............................................................................... 140INSTRUCTIONS FOR AUTHORS.......................................................................................143CUPRINS................................................................................................................................146CONTENTS............................................................................................................................148