EROS ÅI THANATOS ÃN PROZA FANTASTICÄ ROMÃNEASCÄ
EROS ÅI THANATOS ÃN PROZA FANTASTICÄ ROMÃNEASCÄ
EROS ÅI THANATOS ÃN PROZA FANTASTICÄ ROMÃNEASCÄ
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Insistând pe metamorfozarea permanentă a fenomenului, Marcel Brion areconvingerea dezvoltării continue a acestui tip de literatură prin care omul, hăituit despaimă şi frică, a încercat să se elibereze. Brion întreprinde o clasificare tematică 27 .Se delimitează un realism magic subiectivizat ce ţine de perceperea unei realităţianxioase, purtătoare de tensiuni existenţiale, dar şi conceptul de fantastic macabru,definit prin dozarea insolitului.În Dimineaţa magicienilor, Louis Pauwels şi Jacques Bergier 28 plaseazăfantasticul în inima realului, considerând că zona ultraconştiinţei şi a stării de veghesuperioară generează realismul fantastic. Ei demonstrează că frontiera dintremiraculos şi pozitiv, dintre universul vizibil şi cel invizibil generează existenţalumilor paralele. Fantasticul interior nu ar aparţine doar imaginarului.În concepţia lui Jean Fabre fantasticul reconstruieşte universul printr-ooglindă a vrăjitoarei 29 situând supranaturalul în componenta psiho-afectivă,înfruntând cathartic orizontul ontologic modern. Cameleonismul structural alpovestirii fantastice este asemuit cu o oglindă magică deformatoare, generatoare deiluzii optice. Razele centripete desemnează optica pur fantastică, ce poate generastraniul neliniştitor, iar cele centrifuge, optica miraculoasă, mirabilizantă. Urmărindcomplexitatea intenţională a fantasticului, Fabre întocmeşte o analiză structurală.Pornind de la elementele terifiante care provoacă „intruziunea brutală amisterului” în cadrul vieţii reale, Marcel Schneider insistă asupra dimensiuniipsihologice a fantasticului, precizând că acesta nu se rezumă la o simplă derutăspirituală, ci declanşează stări morbide ale conştiinţei prin umbrele angoaselor.Izvorând din iluzie şi delir, el generează concomitent şi speranţa salvării.Diverse sunt şi perspectivele autohtone de luminare a zonelor ascunse alefantasticului. Astfel, Ion Biberi în 1945 publică un studiu dedicat literaturiifantastice 30 , accentuând efectele psihologice, acel alt ritm de sensibilitate.Considerând fantasticul o categorie sufletească, se precizează că este generat nu atât27 Brion, Marcel, Arta fantastică. Traducere şi postfaţă de Modest Morariu, Editura Meridiane,Bucureşti, 1970.28 Louis Pauwels, Jacques Bergier, Dimineaţa magicienilor. Traducere din limba franceză de DanPetrescu. Prefaţă de Louis Pauwels, Editura Nemira, Bucureşti, 2005.29 Jean Fabre, Le Miroir de Sorcière. Essay sur la littérature fantastigue, Librairie José Corti, 1992.30 Ion Biberi, Literatura fantastică. În vol. Eseuri, Editura Minerva, Bucureşti, 1971.14