PARTEA I - Centru E-learning de Instruire al Resurselor Umane din ...
PARTEA I - Centru E-learning de Instruire al Resurselor Umane din ...
PARTEA I - Centru E-learning de Instruire al Resurselor Umane din ...
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Revista Tinerilor Economiºti Anul II Nr. 3 Noiembrie 2004
An II – Nr. 3, Noiembrie 2004
Colegiul redacţion<strong>al</strong>:Buligiu Ionuţ (editor)Costel Ionaşcu (redactor şef)Cristi Spulbăr (redactor)Laurenţiu Dragomir (redactor)Liviu Crăciun (editor)Marian Siminică (redactor)Marius Mitrache (redactor)Radu Ogarcă (redactor)Sorinel Domnişoru (coordonator număr)ISSN 1583-9982
EDITORIALUniversitarul – zoon politikon?“Destul, vine timpul când vom reînvăţa politica.”·(Friedrich Nitzsche)Numărul 3 <strong>al</strong> Revistei Tinerilor Economişti apare în plinăcampanie elector<strong>al</strong>ă. Am parcurs materi<strong>al</strong>ele <strong>din</strong> acest număr şi nu amgăsit nici măcar o referire la acest eveniment. Sigur pentru noieconomiştii problema nu are o importanţă <strong>de</strong>osebită luată ca atare. Însădacă ne gândim că fiecare partid are în cadrul programului elector<strong>al</strong> osubstanţi<strong>al</strong>ă componentă economică, <strong>de</strong>zinteresul nostru este cel puţinsuspect, dacă nu şi condamnabil.Oare ne-am fi putut exprima, cel puţin în paginile revistei, cuprivire la aceste programe? Ar fi fost bine? Ar fi fost util? Ce se întâmplăla <strong>al</strong>ţii?În vest, şi mai <strong>al</strong>es în S.U.A., nenumărate think-tank-uri facaşa ceva la fiecare <strong>al</strong>egeri. Cum se arăta într-un recent supliment <strong>al</strong>Revistei Dilema Veche, <strong>de</strong>dicat tocmai unor astfel <strong>de</strong> <strong>de</strong>zbateri, se pleacă<strong>de</strong> la i<strong>de</strong>ea că a guverna înseamnă să mişti banii societăţii <strong>din</strong>tr-o parteîn <strong>al</strong>ta. Nimic mistic, nimic provi<strong>de</strong>nţi<strong>al</strong>, iar epoca geniilor politice carefascinează masele prin carisma lor ar fi trebuit să se încheie. Politicamo<strong>de</strong>rnă nu mai înseamnă să fii adulat, politicienii nu sunt magicienicare scot <strong>din</strong> pălărie tot ce vor.Politicile au <strong>de</strong>venit nişte reţete, nişte studii perfecte, care sepot preda la facultăţi bune. Există diverse reţete pentru sistemele <strong>de</strong>pensii, cu avantaje şi <strong>de</strong>zavantaje, există diverse reţete pentru asigurări<strong>de</strong> sănătate, pentru impozitare ş.a.m.d. iar raţion<strong>al</strong>izarea presupune<strong>de</strong>zbatere. Asta la ei.La noi există foarte, foarte puţine <strong>de</strong>zbateri în jurulprogramelor politice, cvasi-exclusiv în carul unor t<strong>al</strong>k-show-uritelevizate, la care participă doar oameni politici. Nimeni <strong>din</strong> afară,nimeni <strong>din</strong> aşa-numită societate civilă.Vina este partajată: a politicienilor care s-au transformat într-ocastă închisă pe care nimic <strong>din</strong> exterior n-o atinge şi n-o interesează; aoamenilor obişnuiţi tot mai blazaţi, tot mai puţin interesaţi <strong>de</strong> viaţapolitică; a speci<strong>al</strong>iştilor români care <strong>de</strong>şi cunosc re<strong>al</strong>ităţile politice,implicaţiile lor economice, rămân într-o eternă neutr<strong>al</strong>itate.Oare <strong>de</strong> ce nu simţim impulsul să ne implicăm? Nu putem să nepoziţionăm <strong>de</strong> partea impozitării în cotă fixă sau <strong>de</strong> cea a impozităriiprogresive? Nu putem să ne pronunţăm dacă inflaţia la sfârşitul anului2008 este mai posibil să fie sub 2% sau sub 3%? Dacă ritmul anu<strong>al</strong> <strong>de</strong>creştere <strong>al</strong> PIB va fi <strong>de</strong> 3%, 4%, 7% , 8%? Cum va evolua managementulsistemului sanitar? Cum ar trebui să se acor<strong>de</strong> subvenţiile în agricultură?Nu putem risca un răspuns la aceste întrebări?3
Noi cre<strong>de</strong>m că da. Numai că, în virtutea aceleiaşi filosofiigener<strong>al</strong>e <strong>de</strong> neutr<strong>al</strong>itate a speci<strong>al</strong>istului, <strong>de</strong> ce nu a intelectu<strong>al</strong>ului, nicinoi n-am avut iniţiativa <strong>de</strong> a propune o astfel <strong>de</strong> temă.În fin<strong>al</strong> ar trebui să ne reamintim că “în orice ţară, nu există<strong>de</strong>cât două parti<strong>de</strong>: partidul celor care îndrăznesc să spună nu şi partidulcelor care nu îndrăznesc. Când numărul celor care nu îndrăznesccovârşeşte numărul celor care îndrăznesc, ţara este pierdută” . Asta nuînseamnă că trebuie să criticăm cu orice preţ, ci doar că nu trebuie săacceptăm totul ca atare.Asist. univ. drd. Radu Ogarcă4
CUPRINSEditori<strong>al</strong> ................................................................ 3Perspective privind activitatea <strong>de</strong> retailbanking în România............................................. 7Lect. univ. Laura Giurcă VasilescuLect. univ. dr. Cătălina SorianaSitnikovUniversitatea <strong>din</strong> Craiova,Facultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceDeprecierea activelor financiare ...................... 12Drd. Avram Maria CarmenUniversitatea “Al.I.Cuza” IaşiFacultatea <strong>de</strong> Economie şi AdministrareaAfacerilorNeajunsurile IMM-urilor în România încontextul integrării europene ........................... 20Lector univ. dr. Mirela CristeaLector univ. dr. Anca BăndoiUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceTen<strong>din</strong>ţe în evoluţia plăţilor internaţion<strong>al</strong>egenerate <strong>de</strong> introducerea euro ......................... 26Lect. univ. dr. Cristi SpulbărUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceRata internă <strong>de</strong> rentabilitate şi rata internă <strong>de</strong>rentabilitate modificată - criterii <strong>de</strong> bază înadoptarea <strong>de</strong>ciziei pentru investiţii.................. 33Lect.. univ. dr. Dorel BERCEANUUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceConsi<strong>de</strong>raţii privind ev<strong>al</strong>uarea întreprin<strong>de</strong>rii .. 38Lect. univ. drd. Mitu Narcis EduardUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceContribuţii la ev<strong>al</strong>uarea politicii <strong>de</strong> curs <strong>de</strong>schimb în România <strong>din</strong> perspectiva integrăriiîn Uniunea Economică şiMonetară Europeană ......................................... 42Prep. drd. Oana GherghinescuUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe Economice5Caracteristicile şi specificitatea pieţelorfinanciare internaţion<strong>al</strong>e....................................46Asist univ .dr. Roxana NanuAsist. univ. dr. R<strong>al</strong>uca DrăceaUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceControl versus verificare ..................................53Conf. univ. dr. Sorinel DomnişoruAsist. univ. drd. Radu BălunăPrep. univ. drd. Daniel GoagărăUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceInformaţia contabilă privind capit<strong>al</strong>urile şidatoriile în condiţii <strong>de</strong> inflaţie............................61Asist. univ. drd. V<strong>al</strong>eriu BrabeteLect. univ. dr. Cristian DrăganPrep. univ. drd. Daniel GoagărăUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceServiciile <strong>de</strong> transport internaţion<strong>al</strong> în secolul<strong>al</strong> XXI-lea .............................................................65Drd. Bocean AndreeaPrep. univ .drd. Bocean ClaudiuAsist. univ. drd. Barbu Mihail CătălinUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceResponsabilitatea soci<strong>al</strong>ă a companiilor şiavantajul competitiv...........................................71Asist. univ. drd. Rus A<strong>din</strong>aUniversitatea “Babeş-Bolyai” Cluj-NapocaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceSix Sigma Qu<strong>al</strong>ity Strategy – a summaryapproach .............................................................77Lect. univ. dr. Carmen PăunescuAca<strong>de</strong>my of Economic Studies BucharestFaculty of CommerceNoua Metodologie a Managementului C<strong>al</strong>ităţiiTot<strong>al</strong>e – Six Sigma..............................................81Lect. univ. dr. Cătălina SorianaSitnikovLect. univ. Laura Giurcă VasilescuUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe Economice
Tranziţia şi performanţele economice..............85Lect.. univ. dr. Ramona GruescuUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceCritica mo<strong>de</strong>lului lui Porter................................92Asist. univ. drd. Radu OGARCĂUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceEv<strong>al</strong>uarea culturii organizaţion<strong>al</strong>e –instrumentul OCAI..............................................98Drd. Ramona RaduAca<strong>de</strong>mia <strong>de</strong> Studii Economice BucureştiFacultatea <strong>de</strong> Relaţii Economice Internaţion<strong>al</strong>eRolul managerului în procesul <strong>de</strong>reorganizare şi lichidare a intreprin<strong>de</strong>rii....105Lect. univ. dr. Marius MitracheUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceStrategia <strong>de</strong> comunicare în afaceri.................110Conf.univ.dr. Sorina GîrboveanuUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceMo<strong>de</strong>larea „agilă”, o nouă abordare înmanagementul sistemelor ...............................115Lector Univ. dr. Ungureanu SorinUniversitatea „Sextil Puşcariu” BraşovFacultatea <strong>de</strong> ManagementIndicii <strong>al</strong>e intensificării integrăriiinternaţion<strong>al</strong>e a pieţelor financiare .................123Lect. Univ. Dr. Bako E. DanaUniversitatea “Babeş-Bolyai” Cluj-NapocaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe Economice şi GestiuneaAfacerilorTeoria ciclurilor economice in gandireaeconomica romaneasca <strong>din</strong> perioadainterbelica. Studiu asupra abordarii propuse<strong>de</strong> profesorul George N.Leon..........................131Asist. univ. drd. Flavius RovinaruUniversitatea “Babeş-Bolyai” Cluj-NapocaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceObiectivele <strong>de</strong> creştere <strong>al</strong>e politiciicomerci<strong>al</strong>e.........................................................138Lect. univ. drd. Vochiţa LuminiţaUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe Economice6Controverse privind relaţia <strong>din</strong>tre comerţulinternaţion<strong>al</strong> şi creşterea economică............. 143Asist.univ.drd. Monica Ioana POP SILAGHIUniversitatea “Babeş-Bolyai” Cluj-NapocaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceCadrul economiei mondi<strong>al</strong>e postbelice.începuturi şi premise....................................... 149Asist. univ. drd. S<strong>al</strong>anţă MihaelaUniversitatea “Babeş-Bolyai” Cluj-NapocaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceTrecerea României la euro .............................. 156Drd. Tudor PopescuUniversitatea Babeş-Bolyai Cluj-NapocaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceManagementul riscului la nivelul unei unităţieconomice ........................................................ 162Asist. univ. drd. Daniel CÎRCIUMARULect. univ. dr. Marian SIMINICĂUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceFactorii soci<strong>al</strong>-economici şicultur<strong>al</strong>i – <strong>de</strong>terminante <strong>al</strong>e fertilităţii ............ 168Conf. univ. dr. Carmen RaduUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceTehnologii informaţion<strong>al</strong>e şi <strong>de</strong>comunicare....................................................... 174Lect. univ. drd. Hauer IleanaAsist. univ. drd. Butuza AntoanetaUniversitatea <strong>de</strong> Vest TimişoaraFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbordări <strong>al</strong>e opţiunii fisc<strong>al</strong>e în finanţelepublice clasice şi mo<strong>de</strong>rne ............................. 182Conf. univ. dr. Dincă MariusLect. univ. drd. Dincă GheorghiţaUniversitatea “Transilvania” BraşovFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceO nouă terminologie a organizării muncii şiactivităţilor în societatea informaţion<strong>al</strong>ă şi acunoaşterii........................................................ 191Lect.univ.dr. Marian STOICAAca<strong>de</strong>mia <strong>de</strong> Studii Economice BucureştiCatedra <strong>de</strong> Informatică Economică
Secţiunea Finanţe - ContabilitatePERSPECTIVE PRIVIND ACTIVITATEA DE RETAIL BANKING ÎN ROMÂNIALect. univ. Laura Giurcă VasilescuLect. univ. dr. Cătălina SorianaSitnikovUniversitatea <strong>din</strong> Craiova,Facultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: The importance of the new banking services (internetbanking mobile banking, home banking) increased in the last years,influencing the banking <strong>de</strong>velopment in different ways. So, thestrategies adopted by retail banks have repercussions not only inthe banking sector but <strong>al</strong>so in every important economic sectors. Inthis paper we tried to emphasize the changes in the bank field dueto the major impact e-banking on the economic and financi<strong>al</strong> sector.Key words: electronic banking services, internet banking, retail bankingSegmentul <strong>de</strong> retail banking a suferit <strong>de</strong>-a lungul anilor, odată cu noiletehnologii şi sisteme <strong>de</strong> comunicaţii apărute pe piaţă, modificări importante în ceea cepriveşte serviciile oferite şi relaţiile cu clienţii.Într-un viitor nu prea în<strong>de</strong>părtat tehnologiile informatice vor schimba completactu<strong>al</strong>a configuraţie a băncilor tradiţion<strong>al</strong>e. Tot mai multe servicii vor fi automatizate,clienţii vor prefera să-şi efectueze singuri operaţiunile sau prin telefon, astfel că nouabancă va <strong>de</strong>veni mai mult un centru <strong>de</strong> afaceri. Actu<strong>al</strong>a bancă tradiţion<strong>al</strong>ă se vatransforma într-un centru tehnic <strong>de</strong> lucru, un fel <strong>de</strong> bancă fără clienţi fizici.Noile orientări către persoanele fizice completează profilul univers<strong>al</strong> <strong>al</strong>băncilor. Accentul care se pune pe produsele şi serviciile <strong>de</strong>stinate acestui segmentcorespun<strong>de</strong> cerinţelor pieţei <strong>din</strong> România, în prezent existând o a<strong>de</strong>vărată competiţiepentru piaţa <strong>de</strong> retail. De la segmentul persoanelor fizice va veni cel mai ridicat profit şicel mai sigur; experienţa băncilor <strong>din</strong> occi<strong>de</strong>nt cu câteva <strong>de</strong>cenii în urmă reprezintă unargument în acest sens.Anticipările vizavi <strong>de</strong> piaţa <strong>de</strong> retail românească se bazează pe următoarelepremise:► piaţa românească se bazează pe un grad ridicat <strong>de</strong> competiţie, în contextul încare gradul <strong>de</strong> bancarizare este încă scăzut. Din experienţa europeană rezultă că multebănci mici vor să aibă azi un cuvânt important <strong>de</strong> spus dar piaţa se va împărţi până laurmă între 6-7 bănci, care vor avea fiecare o cotă <strong>de</strong> piaţă <strong>de</strong> peste 5-6 la sută;► piaţa este prea puţin sofisticată, în sensul că în afară <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozite, carduri şicredite, oferta băncilor este încă limitată, <strong>de</strong>oarece nu există o veritabilă piaţă pentruproduse sau servicii mai complexe;► piaţa este o piaţă <strong>de</strong> produse şi nu <strong>de</strong> clienţi, care în prezent sunt migratori şimai puţin fi<strong>de</strong>li pentru a construi o relaţie glob<strong>al</strong>ă cu banca;► piaţa <strong>de</strong> retail este puţin rentabilă şi se află într-o febrilă construcţie şi<strong>de</strong>venire.7
Revista Tinerilor EconomiştiIndustria mondi<strong>al</strong>ă bancară se restructurează, iar vechea relaţie <strong>din</strong>tre bancă şiclient se schimbă şi ea. Modificările <strong>din</strong> sectorul tehnologic, reglementările şi condiţiileeconomice gener<strong>al</strong>e transformă industria serviciilor financiare.Activitatea electronică, cunoscută şi sub <strong>de</strong>numirea <strong>de</strong> "e-banking", reprezintăo parte componentă a comerţului electronic, care cuprin<strong>de</strong> toate tipurile <strong>de</strong> tranzacţii<strong>de</strong>sfăşurate prin intermediul reţelelor electronice. În urmă cu câţiva ani, activitatea <strong>de</strong> e-banking era reprezentată <strong>de</strong> operaţiuni <strong>de</strong> tip phone banking şi remote banking(tranzacţiile electronice <strong>din</strong>tre clienţi şi bancă se <strong>de</strong>rulau printr-o reţea închisă <strong>de</strong>comunicare şi cu utilizarea programelor informatice specifice furnizate <strong>de</strong> bancă). Înprezent, sfera noţiunii <strong>de</strong> e-banking s-a extins, utilizându-se termeni ca internetbanking şi mobile banking pentru a <strong>de</strong>semna noi mod<strong>al</strong>ităţi prin care clienţii stabilescraporturi bilater<strong>al</strong>e cu băncile fără a fi prezenţi fizic în clădirile acestora.Introducerea serviciilor mo<strong>de</strong>rne <strong>de</strong> e-banking a înregistrat o ten<strong>din</strong>ţă <strong>de</strong>creştere rapidă în ţările europene (tabelul 1):Tabelul 1. Numărul europenilor care folosesc servicii e-banking(1999-2004)Anul UK Germania Spania Franţa Suedia Olanda It<strong>al</strong>ia Elveţia1999 1,0 0,9 0,7 0,2 1,0 0,2 0,1 0,22000 2,0 1,6 1,3 0,4 1,3 0,5 0,3 0,42001 3,1 2,5 1,8 0,8 1,5 0,9 0,5 0,62002 3,9 3,5 2,1 1,1 1,7 1,2 0,8 0,62003 4,9 4,3 2,5 1,8 1,9 1,5 1,3 0,72004 5,4 4,9 2,7 2,1 2,0 1,7 1,7 0,8Sursa: Internation<strong>al</strong> Data CorporationÎntre timp, multe bănci <strong>de</strong> pe toate continentele au <strong>de</strong>scoperit beneficiileglob<strong>al</strong>izării prin Internet, SUA nefiind, contrar aşteptărilor, un li<strong>de</strong>r mondi<strong>al</strong> în acestdomeniu. Un studiu Gartner arată că în anul 2003 peste 17% <strong>din</strong>tre americani utilizauservicii bancare online şi se estimează că numărul lor va creşte cu 14% anu<strong>al</strong> până lafinele anului 2007. În timp ce europenii mizează mai mult pe e-banking, americanii seorientează spre e-commerce.Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re geografic, Europa <strong>de</strong>ţine supremaţia faţă <strong>de</strong> celel<strong>al</strong>tezone. Astfel, în 2003, 48 <strong>de</strong> milioane <strong>de</strong> vest-europeni utilizau serviciile e-banking, încomparaţie cu 20,5 milioane <strong>de</strong> americani şi 19,6 milioane <strong>de</strong> japonezi iar estimărilepentru 2004 vizează 58 milioane <strong>de</strong> europeni, 23 milioane <strong>de</strong> americani şi 22 milioane<strong>de</strong> japonezi.În Europa Occi<strong>de</strong>nt<strong>al</strong>ă, potrivit unui studiu Forrester, rata <strong>de</strong> penetrare se vadubla până la sfârşitul anului 2007. Date fiind diversitatea economică şi cultur<strong>al</strong>ăexistente, gradul <strong>de</strong> extin<strong>de</strong>re a serviciilor <strong>de</strong> e-banking diferă mult între zone. Astfel,în Germania, numărul <strong>de</strong> conturi bancare online va creşte la 32,6 milioane în 2007,potrivit unei estimări IDC (<strong>de</strong> la 20 milioane în 2003). În Olanda, rata <strong>de</strong> penetrare aserviciilor e-banking era anul trecut (2003) <strong>de</strong> 60%, ca urmare a unor campaniisusţinute <strong>de</strong> promovare <strong>din</strong> partea puternicelor bănci olan<strong>de</strong>ze.În ceea ce priveşte cărţile <strong>de</strong> credit online, aici supremaţia este <strong>de</strong>ţinută <strong>de</strong>SUA un<strong>de</strong> 81% <strong>din</strong> tot<strong>al</strong>ul tranzacţiilor vizând bunuri şi servicii <strong>de</strong> consum suntre<strong>al</strong>izate prin această metodă, în comparaţie cu Europa (64%). De fapt, în Europa,cardurile <strong>de</strong> credit online au rate <strong>de</strong> penetrare <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mici, estimările pentru 20038
Secţiunea Finanţe - Contabilitaterelevând cifre diverse, în funcţie <strong>de</strong> regiune: Franţa (13%, Germania (16%), It<strong>al</strong>ia (8%),Olanda (16%), Sania (12%), Elveţia (17%), Marea Britanie (15%).Tabel 2. Numărul utilizatorilor serviciilor financiare la distanţă- mil -Regiunea 1999 2000 2001 2002 2003 2004Europa
Revista Tinerilor EconomiştiTabel 3 . Statistici privind serviciile electronice (trim. I 2004)Banca Tipul serviciului DenumireaserviciuluiNumărutilizatoriNumărtranzacţiiBanca Română pentru mobile-banking Mobilis peste 1000 n.a.DezvoltareBanque Franco- internet-banking cca 160 cca 13300RoumaineBanca comerci<strong>al</strong>ă Ion electronic-banking Office 2 Office cca 740 n.a.ŢiriacEmporiki Bank internet-banking 486 9934(lei+v<strong>al</strong>ută)ING Bankinternet-banking ING Online 212 18520(lei+v<strong>al</strong>ută)electronic-banking Multicash 832 213450(lei+v<strong>al</strong>ută)Raiffeisen Bank electronic-banking Multicash 1712 163390mobile-banking SmartTel 12091846MyBankingnaRo-Bank electronic-banking HBS 230 29300 (lei)Sursa: www.efinance.ro/reviste200334420022542001116volum tranzactiifolosind m-banking2000431999120 100 200 300 400Sursa: Internation<strong>al</strong> data CorporationFigura 1. Volumul tranzacţiilor mobile-banking în Europa <strong>de</strong> vestAn<strong>al</strong>iştii consi<strong>de</strong>ră că aplicaţiile <strong>de</strong> tip mobile-banking, şi anume vizu<strong>al</strong>izarea<strong>de</strong> informaţii referitoare la conturile sau efectuarea tranzacţiilor folosind telefoanemobile, vor avea un impact mult mai mare <strong>de</strong>cât aplicaţiile <strong>de</strong> tip e-banking sauInternet-banking. Acest proces constituie, fără îndoi<strong>al</strong>ă, o revoluţie în domeniulcan<strong>al</strong>elor <strong>de</strong> comunicare bancare care oferă in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă tot<strong>al</strong>ă unui client, oriun<strong>de</strong> peglob, acesta putându-şi accesa în orice moment contul, poate face plăţi sau încărca ocarte <strong>de</strong> credit.Un program <strong>de</strong> servicii financiar-bancare pentru populaţie, introdus <strong>de</strong> curândşi în România <strong>de</strong> ING, vine cu un concept novator: "Self Bank" care permitegestionarea fondurilor proprii chiar <strong>de</strong> către client, atunci când doreşte, totul în sistemelectronic, la costuri mai scăzute şi cu economie <strong>de</strong> timp, în comparaţie cu reţeauabancară clasică.10
Secţiunea Finanţe - ContabilitateDevine tot mai evi<strong>de</strong>nt că, în gener<strong>al</strong>, viitorul va pune bază mai mult petehnologie, <strong>de</strong>cât pe locaţiile fizice. Tehnologia poate fi folosită pentru a integra diferitetipuri <strong>de</strong> conturi financiare, atât timp cât clienţii sunt mai interesaţi <strong>de</strong> v<strong>al</strong>oarea tot<strong>al</strong>ă a<strong>de</strong>pozitelor lor, <strong>de</strong>cât <strong>de</strong> a stabili o relaţie cu furnizorul serviciilor financiare.Tehnologia sprijină şi re<strong>al</strong>izarea <strong>de</strong> plăţi şi poate asigura înlocuitori pentru bănci. Pemăsură ce clienţii fac plăţi electronic şi software-ul cercetează site-ul web în locul lorpentru a afla care sunt cele mai bune rate la credite, băncile se reduc la simpli furnizori<strong>de</strong> servicii şi produse. În timp, în mintea oamenilor şi, posibil, şi în re<strong>al</strong>itate, interfaţa v<strong>al</strong>ua locul băncilor. În acelaşi timp, tehnologia permite băncilor să <strong>de</strong>vină o interfaţă. Înacest fel, tehnologia <strong>de</strong>vine parte integrantă a transformărilor care au loc în segmentulretail.Apariţia activităţii bancare <strong>de</strong> e-banking, oferă băncilor şi clienţilor o serie <strong>de</strong>oportunităţi, dar generează şi numeroase riscuri pentru aceştia. Activitatea bancarăelectronică sporeşte pon<strong>de</strong>rea specifică a riscurilor legate <strong>de</strong> tehnologiile informatice înprofilul <strong>de</strong> risc <strong>al</strong> unei bănci. Totodată, ea modifică natura riscurilor bancare clasice(riscul <strong>de</strong> credit, <strong>de</strong> piaţă, <strong>de</strong> rată a dobânzii, <strong>de</strong> lichiditate), acestea manifestându-se curapiditate sporită şi având consecinţe mult mai importante.Evoluţiile recente indică pentru 2004 următoarele previziuni în legătură cupiaţa <strong>de</strong> retail <strong>din</strong> România şi noile servicii electronice şi informatice:♦ se anticipează o creştere a tranzacţiilor electronice, atât ca număr cât şi cavolum;♦ se va înregistra o creştere constantă dar nu spectaculoasă a creditelor <strong>de</strong>consum;♦ se vor <strong>de</strong>zvolta serviciile <strong>de</strong> telebanking şi o mai bună person<strong>al</strong>izare a relaţiei<strong>de</strong> colaborare cu clienţii;♦ marea provocare o va reprezenta exigenţa sporită a clienţilor faţă <strong>de</strong> c<strong>al</strong>itateaserviciilor, a informaţiilor oferite, faţă <strong>de</strong> timpul petrecut la sediul băncii;♦ creşterea concurenţei pe acest segment vizat <strong>de</strong>opotrivă <strong>de</strong> bănci şi <strong>de</strong> <strong>al</strong>teinstituţii financiare;♦ satisfacerea consumatorului va <strong>de</strong>veni ţinta princip<strong>al</strong>ă în <strong>de</strong>zvoltareaportofoliului <strong>de</strong> noi produse, marcate <strong>de</strong> flexibilitate şi rapiditate.Premisele succesului în retail-banking ţine şi <strong>de</strong> <strong>al</strong>ţi factori care privesc:aspectul unităţilor bancare, consultanţa oferită clienţilor persoane fizice, separarea clarăa activităţilor <strong>de</strong> front şi back office, <strong>de</strong>zvoltarea can<strong>al</strong>elor <strong>al</strong>ternative <strong>de</strong> distribuţie aproduselor şi serviciilor oferite.BIBLIOGRAFIE1. Can<strong>al</strong>s, J. Competitive Strategies în European Banking”, ClaredonPress, Oxford, 19942. Casson, M. “Multination<strong>al</strong> Corporations”, Edward Elgar PublishingCompany, Vermont USA, 19903. Channon, D. “Glob<strong>al</strong> Banking Strategy”, John Willey&Sons, New York,F.1990.4. Postelnicu, C. “Corporaţiile Multinaţion<strong>al</strong>e”,Ed. Casa Cărţii <strong>de</strong> Ştiinţă,5. Punnet, B. J.,Ricks, D. A.Cluj-Napoca, 1998“Internation<strong>al</strong> Business”, PWS-Kent Publishing Company,Boston, 199211
Revista Tinerilor EconomiştiDEPRECIEREA ACTIVELOR FINANCIAREDrd. Avram Maria Carmen,Universitatea “Al.I.Cuza” Iaşi,Facultatea <strong>de</strong> Economie şi AdministrareaAfacerilorAbstract: IAS 39 „Financi<strong>al</strong> Instruments: Recognition andMeasurement” provi<strong>de</strong>s the rules that the entities using financi<strong>al</strong>instruments and applying IFRS should use in <strong>de</strong>termining theimpairment of their financi<strong>al</strong> assets. The standard <strong>al</strong>so prescribesthe accounting treatment of the impairment. This paper discussesthe differences existing between these rules and the Romanianones.Key words: financi<strong>al</strong> assets, impairment, IAS, fair v<strong>al</strong>ue, amortized cost,<strong>al</strong>lowance accountCu excepţia instrumentelor financiare ev<strong>al</strong>uate la v<strong>al</strong>oarea justă, <strong>al</strong>e căreimodificări sunt recunoscute imediat în contul <strong>de</strong> profit şi pier<strong>de</strong>re, toate activelefinanciare trebuie să fie supuse testelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>preciere. Acestea constau în aprecierea, ladata fiecărui bilanţ, a existenţei unor dovezi obiective privind <strong>de</strong>precierea.Standardul 39 <strong>de</strong>fineşte <strong>de</strong>precierea drept scă<strong>de</strong>rea v<strong>al</strong>orii recuperabile a unuiactiv sub v<strong>al</strong>oarea sa contabilă netă. La rândul său, v<strong>al</strong>oarea recuperabilă reprezintăv<strong>al</strong>oarea prezentă a fluxurilor viitoare <strong>de</strong> numerar, actu<strong>al</strong>izată pe baza ratei efective adobânzii.Definiţiile anterioare ar putea fi interpretate în sensul că princip<strong>al</strong>ul criteriu <strong>de</strong>ev<strong>al</strong>uare a <strong>de</strong>precierii este scă<strong>de</strong>rea v<strong>al</strong>orii recuperabile sub nivelul celei contabile nete.Cu toate acestea, IAS 39, în speci<strong>al</strong> varianta sa actu<strong>al</strong>ă, subliniază faptul că dovadaobiectivă este indicatorul existenţei unei <strong>de</strong>precieri, rezultate <strong>din</strong> producerea unuieveniment ulterior recunoaşterii iniţi<strong>al</strong>e a activului. Pier<strong>de</strong>rile aşteptate, oricât <strong>de</strong>probabile ar fi, nu sunt recunoscute.După ce activul a trecut testul <strong>de</strong>precierii, pier<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> v<strong>al</strong>oare se c<strong>al</strong>culează cadiferenţă între v<strong>al</strong>oarea recuperabilă şi cea contabilă. Cu <strong>al</strong>te cuvinte, dovada,confirmată prin test, reprezintă cauza <strong>de</strong>precierii, în timp ce diminuarea v<strong>al</strong>oriirecuperabile este consecinţa acesteia.Dovezile obiective care atestă <strong>de</strong>precierea activelor financiare îmbracă formafactorilor prezentaţi în figura nr. 1.Oricare <strong>din</strong>tre factorii enumeraţi, an<strong>al</strong>izat individu<strong>al</strong>, nu constituie un indicator<strong>al</strong> <strong>de</strong>precierii, însă, corelat cu <strong>al</strong>te elemente (precum gradul <strong>de</strong> lichiditate şi solvabilitatea emitentului/<strong>de</strong>bitorului, expunerea la riscuri a activităţii acestuia, nivelul neonorării<strong>al</strong>tor obligaţii similare, condiţiile economice naţion<strong>al</strong>e şi loc<strong>al</strong>e) poate furniza doveziobiective referitoare la pier<strong>de</strong>rile <strong>de</strong> v<strong>al</strong>oare.12
Secţiunea Finanţe - ContabilitateDificultateafinanciarăsemnificativă aemitentuluiProbabilitatearidicată <strong>de</strong>f<strong>al</strong>imentDispariţia uneipieţe active datoritădificultăţilorfinanciareÎncălcarea unui contract(<strong>de</strong> exemplu, prinneplata princip<strong>al</strong>ului şi adobânzii )Acordareaunei concesiiemitentului/<strong>de</strong>bitoruluiModificarea nefavorabilăa unui factor (<strong>de</strong>exemplu, rata şomajului)Figura 1 Dovezi obiective <strong>al</strong>e <strong>de</strong>precieriiAstfel, reducerea categoriei <strong>de</strong> credit a unei întreprin<strong>de</strong>ri nu reprezintă, în sine,evi<strong>de</strong>nţa unei <strong>de</strong>precieri, dar corelată cu <strong>al</strong>te informaţii, ea poate <strong>de</strong>veni o dovadă certă.Spre exemplu, o entitate “A” acordă, în luna ianuarie a anului 2002, un împrumut <strong>de</strong>100.000$, cu o rată fixă a dobânzii <strong>de</strong> 7,5%, pe o perioadă <strong>de</strong> 5 ani, unei societăţi “B”.La sfârşitul anului, “B” se confruntă cu dificultăţi financiare datorate unei crizeeconomice mondi<strong>al</strong>e iar conducerea sa este îngrijorată <strong>de</strong> probabilitatea ridicată <strong>de</strong> a nuputea să îşi respecte obligaţiile contractu<strong>al</strong>e asumate faţă <strong>de</strong> entitatea “A”.V<strong>al</strong>oarea contabilă a împrumutului la 31 <strong>de</strong>cembrie 2002 este <strong>de</strong> 82.921$.Societatea “B” renegociază cu creditorul extin<strong>de</strong>rea duratei acestuia <strong>de</strong> la 5 la 7 ani.Drept urmare, plăţile lunare se reduc <strong>de</strong> la 2.000$ la 1.435$. În aceste condiţii, “B” îşipoate în<strong>de</strong>plini obligaţiile <strong>de</strong> plată. Aşadar, dificultatea financiară pe care o traverseazăsocietatea <strong>de</strong>bitoare nu este un indicator <strong>al</strong> <strong>de</strong>precierii, aceasta <strong>de</strong>pinzând <strong>de</strong> termeniicreditului restructurat. V<strong>al</strong>oarea recuperabilă a creditului este eg<strong>al</strong>ă cu cea contabilă,ridicându-se la 82.912$. Prin urmare, entitatea “A” nu trebuie să recunoască nici opier<strong>de</strong>re <strong>din</strong> <strong>de</strong>preciere.Un <strong>al</strong>t factor care, luat în consi<strong>de</strong>rare în mod izolat, nu constituie o dovadă a<strong>de</strong>precierii activelor financiare este dispariţia unei pieţe active datorită faptului cătitlurile <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> propriu <strong>al</strong>e unei întreprin<strong>de</strong>ri nu mai sunt tranzacţionate public. Estea<strong>de</strong>vărat că lipsa pieţei active îngreunează stabilirea pier<strong>de</strong>rii <strong>din</strong> <strong>de</strong>preciere, însă, fără afi corelată cu <strong>al</strong>te informaţii, ea nu este suficientă pentru recunoaşterea acesteia. Dovezi<strong>al</strong>e <strong>de</strong>precierii pe o piaţă inactivă sunt:• <strong>de</strong>teriorarea semnificativă şi neaşteptată a câştigurilor unui investitor, a fluxurilor<strong>de</strong> numerar sau a activelor nete, faţă <strong>de</strong> cele <strong>de</strong> la data achiziţiei;• reducerea sau sistarea plăţii divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>lor;• <strong>de</strong>gradarea importantă a clasificării <strong>de</strong> credit.În legătură cu instrumentele <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> propriu, noul standard oferă exemple <strong>de</strong>indicatori ai <strong>de</strong>precierii acestora, cum ar fi: schimbări nefavorabile semnificative <strong>al</strong>emediului tehnologic, economic şi juridic în care activează emitentul sau scă<strong>de</strong>reaimportantă şi prelungită a v<strong>al</strong>orii juste a titlurilor. IAS 39 nu <strong>de</strong>fineşte expresia“scă<strong>de</strong>rea importantă şi prelungită”, ceea ce înseamnă că este nevoie <strong>de</strong> raţionamentprofesion<strong>al</strong> pentru a ev<strong>al</strong>ua <strong>de</strong>precierea acestor instrumente. Deşi sensul său exact estedificil <strong>de</strong> stabilit, precizarea “importantă şi prelungită” este utilă pentru <strong>de</strong>terminarea<strong>de</strong>precierii, <strong>de</strong>oarece tilurile <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>uri proprii sunt supuse unor <strong>de</strong>se fluctuaţii <strong>de</strong> preţcare pot fi consi<strong>de</strong>rate, în mod eronat, drept pier<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> v<strong>al</strong>oare.De exemplu, o entitate <strong>de</strong>ţine acţiuni <strong>al</strong>e unei întreprin<strong>de</strong>ri “A”, cotate pe opiaţă publică. La sfârşitul anului, v<strong>al</strong>oarea <strong>de</strong> piaţă a acţiunilor sca<strong>de</strong> cu 25%, faţă <strong>de</strong>13
Revista Tinerilor Economişticea a <strong>al</strong>tor titluri care înregistrează reduceri <strong>de</strong> doar 10%. Scă<strong>de</strong>rea puternică sedatorează îngrijorării participanţilor pe piaţă în ceea ce priveşte capacitateaîntreprin<strong>de</strong>rii “A” <strong>de</strong> a plăti datoriile sca<strong>de</strong>nte aferente obligaţiunilor emise. Dreptconsecinţă, v<strong>al</strong>oarea <strong>de</strong> piaţă sca<strong>de</strong> sub cost, dar investitorul nu trebuie să recunoască opier<strong>de</strong>re <strong>din</strong> <strong>de</strong>preciere dacă această reducere nu este prelungită.IAS 39 solicită recunoaşterea unei pier<strong>de</strong>ri, atunci când există informaţiiobservabile referitoare la o <strong>de</strong>screştere măsurabilă a fluxurilor viitoare <strong>de</strong> trezorerieestimate pentru un grup <strong>de</strong> active financiare, chiar dacă <strong>de</strong>screşterea nu poate fii<strong>de</strong>ntificată pentru activele individu<strong>al</strong>e <strong>din</strong> grup. Indicatori ai <strong>de</strong>precierii pot fi:• modificarea nefavorabilă a nivelului <strong>de</strong> onorare a obligaţiilor <strong>de</strong> către <strong>de</strong>bitori;• condiţii economice naţion<strong>al</strong>e sau loc<strong>al</strong>e care sunt legate <strong>de</strong> pier<strong>de</strong>rile <strong>de</strong> v<strong>al</strong>oare <strong>al</strong>eactivelor <strong>din</strong> grup. Spre exemplu, creşterea ratei şomajului, schimbări adverse înramura respectivă <strong>de</strong> activitate.DEPRECIEREA ACTIVELOR EVALUATE LA COSTUL AMORTIZATTratamentul contabil <strong>al</strong> <strong>de</strong>precierii diferă în funcţie <strong>de</strong> mod<strong>al</strong>itatea <strong>de</strong> ev<strong>al</strong>uarea activelor financiare: costul amortizat sau v<strong>al</strong>oarea justă. În primul caz, <strong>de</strong>precierea se<strong>de</strong>termină pe baza diferenţei <strong>din</strong>tre v<strong>al</strong>oarea contabilă (mai mare) şi v<strong>al</strong>oarea prezentă afluxurilor viitoare <strong>de</strong> numerar estimate, actu<strong>al</strong>izate pe baza ratei efective a dobânziiiniţi<strong>al</strong>e (numită v<strong>al</strong>oarea recuperabilă, care este mai mică) • . Pier<strong>de</strong>rea se inclu<strong>de</strong> încontul <strong>de</strong> profit şi pier<strong>de</strong>re <strong>al</strong> perioa<strong>de</strong>i, contul <strong>de</strong> corespon<strong>de</strong>nţă fiind: fie direct activulfinanciar, fie un cont reducere a v<strong>al</strong>orii activelor (“<strong>al</strong>lowance account”).În practica contabilă românească, pier<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> v<strong>al</strong>oare se înregistrează pecheltuieli, prin intermediul unui cont <strong>de</strong> provizioane pentru <strong>de</strong>preciere. Activulfigurează în bilanţ la v<strong>al</strong>oarea contabilă netă (v<strong>al</strong>oarea contabilă minus amortizare-dacăeste cazul-, minus provizioanele pentru <strong>de</strong>preciere aferente), dar în evi<strong>de</strong>nţele primarerămâne înregistrat la v<strong>al</strong>oarea contabilă. Diferenţele între abordarea autohtonă a<strong>de</strong>precierii şi cea internaţion<strong>al</strong>ă nu se opresc aici:• baza <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare a acesteia este reprezentată <strong>de</strong> diferenţa <strong>din</strong>tre v<strong>al</strong>oareacontabilă brută şi cea <strong>de</strong> inventar (în cazul provizioanelor pentru <strong>de</strong>preciere),respectiv v<strong>al</strong>oarea contabilă netă si cea recuperabilă (conform IAS 36 şi <strong>al</strong>tor normeinternaţion<strong>al</strong>e care tratează problema <strong>de</strong>precierii);• indicatorii financiari ai activelor generează rezultate diferite în cazul celor douăabordări.De exemplu, o întreprin<strong>de</strong>re cumpără <strong>de</strong> la societatea “A” obligaţiuni cuv<strong>al</strong>oarea <strong>de</strong> emisiune <strong>de</strong> 49.000.000$, pe o perioadă <strong>de</strong> 5 ani, cu o rată a dobânzii <strong>de</strong>10%. Întreprin<strong>de</strong>rea clasifică obligaţiunile la “creanţe şi împrumuturi” şi le ev<strong>al</strong>uează lacostul amortizat. Rata efectivă a dobânzii este, la data cumpărării obligaţiunilor, <strong>de</strong>10,53482%. La sfârşitul celui <strong>de</strong>-<strong>al</strong> treilea an, societatea “A” se confruntă cu dificultăţifinanciare severe şi nu mai poate să-şi plătească obligaţiile. În acel moment, costulamortizat <strong>al</strong> obligaţiunilor este <strong>de</strong> 49.539.207$. Întreprin<strong>de</strong>rea preconizează că vaîncasa o dobândă aferentă unei rate <strong>de</strong> 10% pentru anul <strong>al</strong> 4-lea, nu va primi dobândapentru ultimul an iar la sca<strong>de</strong>nţă va recupera doar 25.000.000$ <strong>din</strong> cei 50.000.000$aşteptaţi.• Fluxurile <strong>de</strong> numerar aferente creanţelor pe termen scurt nu se actu<strong>al</strong>izează, fiin<strong>de</strong>v<strong>al</strong>uate la v<strong>al</strong>oarea iniţi<strong>al</strong>ă a facturii.14
Secţiunea Finanţe - ContabilitateDeprecierea se c<strong>al</strong>culează pe baza v<strong>al</strong>orii recuperabile <strong>de</strong>terminate cu ajutorulratei efective a dobânzii iniţi<strong>al</strong>e <strong>de</strong> 10,53482%. Consi<strong>de</strong>rând dobânda pe anul <strong>al</strong> 3-lea<strong>de</strong>ja încasată, v<strong>al</strong>oarea prezentă a fluxurilor viitoare <strong>de</strong> numerar este:5.000.000 25.000.000+24.985.165$21+0,1053 (1 + 0.1053)=Pier<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> v<strong>al</strong>oare este <strong>de</strong> 49.539.207 – 24.985.165 = 24.554.042$ şigenerează următoarea corespon<strong>de</strong>nţă contabilă:Pier<strong>de</strong>ri <strong>din</strong> <strong>de</strong>precierea = Obligaţiuni 24.554.042activelor financiareObligaţiunile figurează în bilanţ şi în evi<strong>de</strong>nţa primară la v<strong>al</strong>oarea recuperabilă<strong>de</strong> 24.985.165$.În contabilitatea românească, <strong>de</strong>precierea este: 49.000.000 – 24.985.165 =24.014.835$.Cheltuieli privindprovizioanele pentru<strong>de</strong>precierea activelor= Provizion pentru <strong>de</strong>preciere 24.014.835Obligaţiunile rămân înregistrat în evi<strong>de</strong>nţa primară la v<strong>al</strong>oarea <strong>de</strong> intrare <strong>de</strong>49.000.000$ (<strong>de</strong>oarece nu se utilizează costul amortizat) iar în bilanţ figurează lav<strong>al</strong>oarea <strong>de</strong> 49.000.000 – 24.014.835 = 24.985.165$. Deşi efectul asupra bilanţului esteacelaşi în cele două cazuri, situaţia ulterioară a obligaţiunilor este diferită, <strong>din</strong> motivelepe care le-am enumerat. Diferenţele <strong>de</strong>vin şi mai evi<strong>de</strong>nte în situaţia anulării<strong>de</strong>precierii, pe care o vom exemplifica ulterior.Rata efectivă a dobânzii iniţi<strong>al</strong>ă se utilizează pentru active financiare ev<strong>al</strong>uatela cost amortizat, cu rate fixe, <strong>de</strong>oarece actu<strong>al</strong>izarea prin intermediul ratei curente arînsemna stabilirea v<strong>al</strong>orii juste. Cu toate acestea, pentru activele purtătoare <strong>de</strong> rate <strong>al</strong>edobânzii variabile se poate recurge la rata efectivă curentă, stabilită pe baza preţurilor<strong>de</strong> piaţă observabile, <strong>de</strong>oarece costul amortizat şi v<strong>al</strong>oarea justă a unor asemeneainstrumente financiare sunt aproximativ eg<strong>al</strong>e. Rata curentă a unor active similare sefoloseşte şi pentru c<strong>al</strong>cularea <strong>de</strong>precierii aferente instrumentelor a căror v<strong>al</strong>oare justă nupoate fi <strong>de</strong>terminată credibil.Conform întrebării 113-1 <strong>din</strong> Ghidul <strong>de</strong> implementare a IAS 39, în cazulactivelor garantate, estimarea v<strong>al</strong>orii recuperabile reflectă fluxurile <strong>de</strong> numerar rezultate<strong>din</strong> executarea silită a acestora. Astfel, <strong>de</strong>precierea se c<strong>al</strong>culează pe baza v<strong>al</strong>orii juste agaranţiei, <strong>din</strong> care se <strong>de</strong>duc costurile obţinerii acesteia.Observaţiile anterioare au la bază un activ semnificativ individu<strong>al</strong> şi ev<strong>al</strong>uatseparat pentru <strong>de</strong>preciere. Însă, IAS 39 permite şi ev<strong>al</strong>uarea colectivă a pier<strong>de</strong>rii <strong>de</strong>v<strong>al</strong>oare. Un activ an<strong>al</strong>izat individu<strong>al</strong> şi găsit ne<strong>de</strong>preciat trebuie inclus într-o grup, înve<strong>de</strong>rea stabilirii colective a <strong>de</strong>precierii. Portofoliul conţine instrumente similare care,în mod individu<strong>al</strong>, nu sunt semnificative.În ve<strong>de</strong>rea ev<strong>al</strong>uării colective, activele financiare sunt grupate pe bazacaracteristicilor similare <strong>al</strong>e riscului <strong>de</strong> credit. Astfel, se iau în consi<strong>de</strong>rare tipulinstrumentului, domeniul <strong>de</strong> activitate, loc<strong>al</strong>izarea geografică, tipul garanţiei şi <strong>al</strong>ţifactori semnificativi. Caracteristicile trebuie să fie relevante pentru estimarea fluxurilorviitoare <strong>de</strong> numerar aferente portofoliului <strong>de</strong> active. Ele în<strong>de</strong>plinesc această condiţie înmăsura în care ilustrează capacitatea <strong>de</strong>bitorului <strong>de</strong> a plăti toate obligaţiile s<strong>al</strong>e conformtermenilor contractu<strong>al</strong>i.Un exemplu <strong>de</strong> grupare a activelor financiare este prezentat în continuare. Obancă <strong>de</strong>ţine un portofoliu <strong>de</strong> credite ce conţine credite comerci<strong>al</strong>e şi <strong>de</strong> consum. Toate15
Revista Tinerilor Economişticreditele <strong>de</strong> consum au rate <strong>al</strong>e dobânzii variabile. Dintre cele comerci<strong>al</strong>e, 70% au ratefixe. Aproximativ 30% <strong>din</strong>tre creditele comerci<strong>al</strong>e au sca<strong>de</strong>nţa sub 1 an, 40% între 1 şi5 ani iar restul între 5 şi 10 ani. Aceste credite pot fi grupate astfel:-credite comerci<strong>al</strong>e <strong>de</strong>preciate în mod individu<strong>al</strong>, care se pot subclasifica înfuncţie <strong>de</strong> riscul lor <strong>de</strong> credit şi care trebuie reev<strong>al</strong>uate conform programului obişnuit <strong>al</strong>băncii <strong>de</strong> apreciere a acestui risc;-credite semnificative individu<strong>al</strong>, ne<strong>de</strong>preciate conform aprecierilor băncii. Aicisunt incluse, în speci<strong>al</strong>, creditele comerci<strong>al</strong>e;-credite comerci<strong>al</strong>e şi <strong>de</strong> consum cu rate variabile;-credite acordate <strong>de</strong>bitorilor <strong>din</strong> ţările mai puţin <strong>de</strong>zvoltate ce sunt excluse <strong>din</strong>categoria creditelor comerci<strong>al</strong>e şi ev<strong>al</strong>uate in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt, pe baza condiţiilor economice<strong>din</strong> regiunea respectivă;-sub-portofolii <strong>de</strong> credite care nu au fost i<strong>de</strong>ntificate drept <strong>de</strong>preciate şi care nusunt semnificative individu<strong>al</strong>.Fluxurile <strong>de</strong> numerar actu<strong>al</strong>izate, asociate unui grup <strong>de</strong> active, se <strong>de</strong>termină pebaza clauzelor contractu<strong>al</strong>e şi a experienţei trecute cu portofolii similare. Aceastăexperienţă, a pier<strong>de</strong>rilor trecute, trebuie ajustată pe baza informaţiilor observabilecurente pentru a reflecta efectele condiţiilor actu<strong>al</strong>e, care nu existau în trecut, şi pentru aelimina condiţiile anterioare, care nu mai există în prezent.Estimarea modificărilor în fluxurile viitoare aferente unui grup <strong>de</strong> activereflectă şi este consecventă cu schimbările informaţiilor observabile <strong>de</strong> la o perioadă la<strong>al</strong>ta. Metodologia şi ipotezele utilizate în re<strong>al</strong>izarea estimărilor trebuie revizuiteperiodic pentru a reduce diferenţele <strong>din</strong>tre pier<strong>de</strong>rile estimate şi cele efective.Conform IAS 39, par.114, în cazul în care, într-o perioadă ulterioară,<strong>de</strong>precierea recunoscută se reduce iar această scă<strong>de</strong>re poate fi corelată, în mod obiectiv,cu un eveniment apărut după înregistrarea sa, <strong>de</strong>precierea trebuie anulată prinintermediul contului <strong>de</strong> profit şi pier<strong>de</strong>re. Această operaţiune nu poate să conducă la uncost amortizat mai mare <strong>de</strong>cât v<strong>al</strong>oarea care ar fi fost obţinută dacă activul nu ar fi fost<strong>de</strong>preciat.De exemplu, în cazul obligaţiunilor achiziţionate <strong>de</strong> o întreprin<strong>de</strong>re la preţul <strong>de</strong>49.000.000$, pentru care s-a recunsocut o pier<strong>de</strong>re <strong>din</strong> <strong>de</strong>preciere <strong>de</strong> 24.554.042$, noulcost amortizat, la sfârşitul anului 4, este <strong>de</strong> 22.617.308$. El rezultă <strong>din</strong> tabelul 1.AnTabelul 1 C<strong>al</strong>culul noului cost amortizatCost amortizat Dobânda efectivăla începutul raportatăperioa<strong>de</strong>i (10,53482%)Flux <strong>de</strong>numerar(dobândaîncasată)Cost amortizatla fineleperioa<strong>de</strong>i4 24.985.165 2.632.143 5.000.000 22.617.308La sfârşitul aceluiaşi an, v<strong>al</strong>oarea recuperabilă a obligaţiunilor <strong>de</strong>vine29.302.352$, ceea ce înseamnă că este necesară anularea pier<strong>de</strong>rii <strong>din</strong> <strong>de</strong>preciere pentrusuma <strong>de</strong> 6.685.044$ (29.302.352 – 22.617.308). Costul amortizat la sfârşitul anului 4,în situaţia în care nu s-ar fi înregistrat o <strong>de</strong>preciere, ar fi fost <strong>de</strong> 49.758.075$ (vezitabelul nr. 2.2). Aşadar, noul cost, rezultat după anularea corespunzătoare a <strong>de</strong>precierii,<strong>de</strong> 29.302.352$, nu <strong>de</strong>păşeşte v<strong>al</strong>oarea activului în lipsa acesteia.Anularea <strong>de</strong>precierii, conform IAS 39, generează următoarea corespon<strong>de</strong>nţăcontabilă:16
Secţiunea Finanţe - ContabilitateObligaţiuni = Câştiguri <strong>din</strong> anularea 6.685.044<strong>de</strong>precieriiPentru a observa diferenţele <strong>din</strong>tre abordarea românească a <strong>de</strong>precierii şi ceainternaţion<strong>al</strong>ă, prezentăm exemplul anterior în par<strong>al</strong>el, în tabelul 2.Tabelul 2 Deprecierea în sistemul contabil românesc şi în cel internaţion<strong>al</strong>Sistemul contabil IAS 39românesc1.V<strong>al</strong>oarea <strong>de</strong> intrare a obligaţiunilor 49.000.000$ 49.000.000$2.V<strong>al</strong>oarea <strong>din</strong> contabilitatea curentă în 49.000.000$ 49.539.207$momentul <strong>de</strong>precierii3.V<strong>al</strong>oarea recuperabilă la sfârşitul anului <strong>al</strong> 24.985.165$ 24.985.165$treilea4.Deprecierea (2-3) 24.015.835$ 24.554.042$5.V<strong>al</strong>oarea în bilanţ (3) 24.985.165$ 24.985.165$6.V<strong>al</strong>oarea <strong>din</strong> contabilitatea curentă la 49.000.000$ 24.985.165$sfârşitul anului 37.V<strong>al</strong>oarea <strong>din</strong> contabilitatea curentă la 49.000.000$ 22.617.308$sfârşitul anului 48.V<strong>al</strong>oarea recuperabilă 29.302.352$ 29.302.352$9.V<strong>al</strong>oarea <strong>de</strong>precierii anulate (7-8) 4.318.187$ 6.685.044$10.V<strong>al</strong>oarea în bilanţ la sfârşitul anului 4 (8) 29.302.352$ 29.302.352$11.V<strong>al</strong>oarea în contabilitatea curentă la 49.000.000$ 29.302.352$sfârşitul anului 4Anularea <strong>de</strong>precierii, în sistemul nostru contabil, generează următorul articol:Provizioane pentru = Venituri <strong>din</strong> provizioane 4.318.187<strong>de</strong>precierea activelorpentru <strong>de</strong>preciereÎn cazul activelor financiare <strong>de</strong>preciate, v<strong>al</strong>oarea veniturilor <strong>din</strong> dobânziulterioare <strong>de</strong>precierii se c<strong>al</strong>culează pe baza ratei efective a dobânzii utilizate în<strong>de</strong>terminarea v<strong>al</strong>orii recuperabile (cea iniţi<strong>al</strong>ă sau curentă, după caz).În exemplul anterior, veniturile <strong>din</strong> dobânzi corespunzătoare anului <strong>al</strong> 4-leasunt <strong>de</strong> 2.632.143$. Corespon<strong>de</strong>nţa contabilă aferentă este:Numerar = %Venituri <strong>din</strong> dobânziObligaţiuni5.000.0002.632.1432.367.857DEPRECIEREA ACTIVELOR EVALUATE LA VALOAREA JUSTĂDeprecierea activelor financiare disponibile pentru vânzare, ev<strong>al</strong>uate lav<strong>al</strong>oarea justă cu modificări <strong>al</strong>e acesteia recunoscute în capit<strong>al</strong>urile proprii, presupunetransferarea pier<strong>de</strong>rii <strong>din</strong> capit<strong>al</strong>urile proprii în contul <strong>de</strong> profit şi pier<strong>de</strong>re. V<strong>al</strong>oareapier<strong>de</strong>rii ce trebuie tansferată în rezultatul perioa<strong>de</strong>i resprezintă diferenţa <strong>din</strong>tre costul<strong>de</strong> achiziţie (după scă<strong>de</strong>rea oricărei rambursări a princip<strong>al</strong>ului şi a oricărei amortizări) şiv<strong>al</strong>oarea justă curentă, mai puţin orice <strong>de</strong>preciere recunoscută anterior în contul <strong>de</strong>profit şi pier<strong>de</strong>re.De exemplu, costul <strong>de</strong> achiziţie a unui activ disponibil pentru vânzare este <strong>de</strong>2.500.000 lei. Ulterior, v<strong>al</strong>oarea sa justă <strong>de</strong>vine 2.400.000 lei, pier<strong>de</strong>rea fiindrecunoscută în capit<strong>al</strong>urile proprii.17
Revista Tinerilor EconomiştiModificarea v<strong>al</strong>orii juste în = Active financiare 100.000capit<strong>al</strong>urile propriidisponibile pentru vânzareDupă o perioadă <strong>de</strong> timp, se constată că activul este <strong>de</strong>preciat, v<strong>al</strong>oarea sa justăcurentă fiind <strong>de</strong> 2.350.000 lei. Drept urmare, pier<strong>de</strong>rea <strong>din</strong> <strong>de</strong>preciere se înregistreazăîntr-un cont <strong>de</strong> pier<strong>de</strong>ri, care intră în corespon<strong>de</strong>nţă cu modificarea recunoscută anteriorîn capit<strong>al</strong>urile proprii.Pier<strong>de</strong>ri <strong>din</strong> <strong>de</strong>preciereaactivelor financiaredisponibile pentru vânzare= %Modificarea v<strong>al</strong>orii juste încapit<strong>al</strong>urile propriiActive financiaredisponibile pentru vânzare150.000100.00050.000Pentru instrumentele <strong>de</strong> datorie achiziţionate şi clasificate la “active disponibilepentru vânzare”, <strong>de</strong>precierea presupune c<strong>al</strong>cularea v<strong>al</strong>orii recuperabile prin actu<strong>al</strong>izareafluxurilor viitoare <strong>de</strong> numerar aşteptate, pe baza ratei curente a dobânzii pentru activesimilare. Această rată reprezintă randamentul efectiv <strong>al</strong> instrumentului şi reflectăpier<strong>de</strong>rea <strong>din</strong> <strong>de</strong>preciere aşteptată <strong>de</strong> piaţă.De exemplu, o entitate a investit în obligaţiuni clasificate în categoriamenţionată, plătind un preţ <strong>de</strong> 105.000.000 lei. V<strong>al</strong>oarea lor nomin<strong>al</strong>ă este <strong>de</strong>100.000.000 lei, rata fixă a dobânzii 10% iar durata împrumutului este <strong>de</strong> 5 ani.V<strong>al</strong>oarea justă a obligaţiunilor, la sfârşitul primului an, <strong>de</strong>vine 93.000.000 lei. Ratacurentă a dobânzii pentru instrumente similare este <strong>de</strong> 11,5%.V<strong>al</strong>oarea recuperabilă, c<strong>al</strong>culată prin actu<strong>al</strong>izare, este:10.000.000 10.000.000 10.000.000 10.000.000 110.000.000++ ++= 94.525.0002 3451+0,115 (1 + 0,115) (1 + 1,115) (1 + 0,115) (1 + 0,115)În acest caz, entitatea trebuie să:‣ recunoască în capit<strong>al</strong>urile proprii o scă<strong>de</strong>re a v<strong>al</strong>orii juste <strong>de</strong> 105.000.000 –93.000.000 = 12.000.000 leiModificarea v<strong>al</strong>orii juste încapit<strong>al</strong>urile proprii= Active financiare 12.000.000disponibile pentru vânzare‣ transfere pier<strong>de</strong>rea <strong>din</strong> <strong>de</strong>preciere <strong>din</strong> capit<strong>al</strong>urile proprii pentru suma <strong>de</strong>105.000.000 – 94.525.000 = 10.475.000 lei.Pier<strong>de</strong>ri <strong>din</strong> <strong>de</strong>precierea = Modificarea v<strong>al</strong>orii juste în 10.475.000activelor financiarecapit<strong>al</strong>urile propriiLa o creştere a v<strong>al</strong>orii juste ce poate fi corelată cu apariţia unui evenimentsurvenit după recunoaşterea <strong>de</strong>precierii în contul <strong>de</strong> rezultate, pier<strong>de</strong>rea poate fi anulatăprin înscrierea în profitul/pier<strong>de</strong>rea net(ă).În ceea ce priveşte elementele <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>uri proprii, noua versiune a IAS 39preve<strong>de</strong> că pier<strong>de</strong>rea <strong>din</strong> <strong>de</strong>preciere nu poate fi reluată în contul <strong>de</strong> rezultate, atâta timpcât activele continuă să fie recunoscute. Prin urmare, orice creştere a v<strong>al</strong>orii juste, după<strong>de</strong>preciere, se poate înregistra doar în capit<strong>al</strong>urile proprii. Cu toate acestea, pier<strong>de</strong>rileaferente instrumentelor <strong>de</strong> datorie pot fi anulate dacă evenimentul care provoacăreducerea lor se produce după recunoaşterea <strong>de</strong>precierii.Standardul revizuit subliniază că o scă<strong>de</strong>re semnificativă şi prelungită a v<strong>al</strong>oriijuste sub cost reprezintă o dovadă obiectivă a <strong>de</strong>precierii. În cazul activelor disponibilepentru vânzare, “semnificativ” înseamnă că o scă<strong>de</strong>re a preţului instrumentului <strong>de</strong>capit<strong>al</strong>uri proprii (chiar dacă este temporară) conduce automat la <strong>de</strong>preciere.18
Secţiunea Finanţe - ContabilitateImposibilitatea anulării acesteia are consecinţe importante asupra entităţilor care aplicăIAS 39.Regulile referitoare la <strong>de</strong>preciere, prevăzute în normele internaţion<strong>al</strong>e, diferă înanumite puncte <strong>de</strong> cele <strong>din</strong> care s-au inspirat, respectiv US GAAP. Conform acestora<strong>din</strong> urmă, testarea la <strong>de</strong>preciere a activelor disponibile pentru vânzare şi a celor <strong>de</strong>ţinutepână la sca<strong>de</strong>nţă se bazează pe evenimente care nu <strong>de</strong>termină o pier<strong>de</strong>re <strong>de</strong> v<strong>al</strong>oaretemporară. O <strong>al</strong>tă diferenţă este legată <strong>de</strong> interzicerea anulării pier<strong>de</strong>rii, până la<strong>de</strong>recunoaşterea oricărui tip <strong>de</strong> active financiare.Efectele noilor reglementări privind <strong>de</strong>precierea sunt resimţite în mod diferit.Entităţile care aplicau IAS 39 şi înainte <strong>de</strong> amendarea sa trebuie să modifice sistemul <strong>de</strong>ev<strong>al</strong>uare a <strong>de</strong>precierii activelor financiare, mai <strong>al</strong>es dacă îl aplică unui portofoliu <strong>de</strong>instrumente şi nu activelor individu<strong>al</strong>e. Cele care utilizează preve<strong>de</strong>rile s<strong>al</strong>e pentruprima dată pot întâmpina dificultăţi legate <strong>de</strong> diferenţele semnificative <strong>din</strong>tre acestea şistandar<strong>de</strong>le naţion<strong>al</strong>e aplicate anterior.BIBLIOGRAFIE1. Duţescu A. Ghid pentru înţelegerea şi aplicarea Standar<strong>de</strong>lorInternaţion<strong>al</strong>e <strong>de</strong> Contabilitate, ediţia a 2-a, Ed. CECCAR,Bucureşti, 20022. DeloitteToucheTohmatsuFinanci<strong>al</strong> Instruments–Applying IAS 32 and IAS 39:summaries, guidance, examples and US GAAPcomparisons, IAS Plus, Hong Kong, 20013. *** Applying IFRS, Financi<strong>al</strong> Instruments-Solutions,PricewaterhouseCoopers, http://www.pwc.com4. *** Financi<strong>al</strong> Instruments un<strong>de</strong>r IFRS. Revised IAS 32 and IAS39. A gui<strong>de</strong> through the maze, PricewaterhouseCoopers,2004, http://www.pwc.com/ifrs5. *** IAS 32 and IAS 39 revised: an Overview, Ernst&YoungPublications, February, 200419
Revista Tinerilor EconomiştiNEAJUNSURILE IMM-URILOR ÎN ROMÂNIA ÎN CONTEXTUL INTEGRĂRII EUROPENELector univ. dr. Mirela CristeaLector univ. dr. Anca BăndoiUniversitatea <strong>din</strong> Craiova,Facultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: Statistic data regar<strong>din</strong>g to the evolution of the sm<strong>al</strong>l andmedium sized enterprises – SMEs - emphasize their contribution togenerate the gross intern<strong>al</strong> product (around 60%) and un<strong>de</strong>rlinetheir higher importance in the production and services sectors. Themost important accomplishments are in the legislative domain, andthe har<strong>de</strong>st problem remains the problem of enterprising, with theeducation and preparation of the population for doing sm<strong>al</strong>lbusiness. Another problem lies within the possibilities and ways offinancing sm<strong>al</strong>l business and the danger of unknowing thecommunitary acquis.Key words: sm<strong>al</strong>l and medium sized enterprises, evolution of SME's,entrepreneuri<strong>al</strong> abilities, weak points of SMEs, access to financing1. Starea IMM-urilor în România actu<strong>al</strong>ăMediul organizaţion<strong>al</strong> românesc, fiind construit pe o bază precară a activităţii<strong>de</strong> person<strong>al</strong> moştenită <strong>de</strong> la o structură centr<strong>al</strong>izată, a acumulat şi păstrează încănumeroase influenţe nefavorabile. În acest context, speci<strong>al</strong>iştii în domeniulmanagementului resurselor umane se confruntă cu obiceiuri şi ment<strong>al</strong>ităţi învechite. Unmanagement eficient trebuie să creeze un sistem <strong>de</strong> v<strong>al</strong>ori bazat pe relaţii <strong>de</strong>comunicare şi încre<strong>de</strong>re, responsabilizarea angajaţilor, încurajarea lor în luarea <strong>de</strong><strong>de</strong>cizii şi asumarea consecinţelor acestora.Pe fondul acestor re<strong>al</strong>ităţi, tinerii <strong>de</strong>butanţi se confruntă cu criteriile <strong>de</strong> selecţieaplicate <strong>de</strong> angajatori, care nu caută în mod <strong>de</strong>osebit person<strong>al</strong>ităţi marcante, ci atitu<strong>din</strong>e.În acest sens, tinerii trebuie să fie pregătiţi pentru a răspun<strong>de</strong> acelor criterii comune <strong>de</strong>selecţie a candidaţilor:- educaţia (şco<strong>al</strong>a urmată, publică sau privată, colegiu, universitate) oferăinformaţii <strong>de</strong>spre competenţe trecute, însa angajatorii sunt tot mai atenţi lacompetenţele actu<strong>al</strong>e;- experienţa (timpul petrecut în muncă, într-o firmă sau într-un anume domeniu<strong>de</strong> interes). Uneori experienţa este importantă, <strong>al</strong>teori nu. De exemplu, firmele care auculturi puternice şi doresc să-şi formeze angajaţii într-un anume mod, preferă candidaţiifără experienţă dar bine pregătiţi profesion<strong>al</strong>. Pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte, există şi firme carepreferă tineri ce posedă cunoştinţe <strong>de</strong> bază în domeniu.- capabilităţi specifice postului (dacă poate candidatul să răspundă cerinţelorpostului şi dacă este potrivit organizaţiei, grupului <strong>din</strong> care va face parte). Informaţiiinteresante, dar subiective în acest <strong>de</strong>mers, se obţin şi <strong>de</strong> la referenţi. Comportamenteletrecute au mare probabilitate să se repete în viitor.20
Secţiunea Finanţe - ContabilitateForţa <strong>de</strong> muncă angajată <strong>din</strong> sectorul IMM-urilor.La finele anului 2002, numărul persoanelor ocupate în economia româneascăera <strong>de</strong> peste 8.500.000 <strong>de</strong> persoane, <strong>din</strong> care în IMM-urile private 1.942.956 <strong>de</strong>persoane repartizate astfel: 37% în industrie, 11% în construcţii, numai 4% înagricultură, iar restul <strong>de</strong> 48% în sectorul serviciilor.11% 4% 48%37%industrieconstrucţiiagriculturăserviciiFigura 1. Repartiţia person<strong>al</strong>ul angajat în IMM-urile privateÎn sectoarele productive <strong>al</strong>e economiei, proporţia person<strong>al</strong>ului angajat în IMMurifaţă <strong>de</strong> numărul tot<strong>al</strong> <strong>de</strong> s<strong>al</strong>ariaţi evi<strong>de</strong>nţiază ten<strong>din</strong>ţa <strong>de</strong> creştere în industrie şiconstrucţii, în timp ce numărul celor care lucrează în servicii şi comerţ a scăzut simţitor.Numărul persoanelor angajate în IMM-uri a crescut atât în 2001 cât şi în 2002(+1,3% şi +4,6% pe an), în timp ce numărul celor angajaţi în întreprin<strong>de</strong>rile mari ascăzut (-6% în 2001 şi –2% în 2002).În sectoarele industri<strong>al</strong>e, cifrele arată o consolidare a IMM-urilor care<strong>de</strong>sfăşoară activităţi <strong>de</strong> producţie industri<strong>al</strong>ă şi <strong>de</strong> construcţii, dar şi <strong>de</strong>clinul microîntreprin<strong>de</strong>rilor<strong>din</strong> domeniul serviciilor (comerţului). Această situaţie indică odistribuţie mai stabilă a IMM-urilor pe categorii <strong>de</strong> mărime, având în ve<strong>de</strong>re faptul cănumărul mare <strong>de</strong> persoane angajate în micro-întreprin<strong>de</strong>rile <strong>din</strong> comerţ trăda o formămascată <strong>de</strong> şomaj.An<strong>al</strong>iza region<strong>al</strong>ă, relevă faptul că forţa <strong>de</strong> muncă ocupată în IMM-uri seconcentrează în regiunea Bucureşti – Ilfov, precum şi în regiunea Nord-Vest şi regiuneaVest. Astfel, regiunea Bucureşti – Ilfov are cu 69% mai multă forţă <strong>de</strong> muncă ocupatăîn IMM-uri <strong>de</strong>cât media pe ţară, fiind urmată <strong>de</strong> regiunea <strong>Centru</strong> şi regiunea Vest.Regiunea Nord-Est, respectiv Sud Muntenia precum şi Sud-Vest Oltenia nu se pot lăudacu cifre la fel <strong>de</strong> mari.Corelaţia <strong>din</strong>tre numărul IMM-urilor la 1000 <strong>de</strong> locuitori, în cele 8 regiuni <strong>de</strong><strong>de</strong>zvoltare şi ritmul <strong>de</strong> creştere <strong>al</strong> gradului <strong>de</strong> ocupare a forţei <strong>de</strong> muncă în aceleaşiregiuni, este foarte strânsă şi evi<strong>de</strong>ntă; această corelaţie este şi mai puternică lacategoria firmelor mijlocii, care în 2002, a asigurat cel mai mare număr <strong>de</strong> locuri <strong>de</strong>muncă.An<strong>al</strong>izând, în continuare, costul mâinii <strong>de</strong> lucru, se constată adâncireadiferenţelor <strong>din</strong>tre regiuni şi <strong>din</strong>tre sectoarele <strong>de</strong> activitate, dar si micşorarea, pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tăparte, a diferenţelor <strong>din</strong>tre diversele categorii <strong>de</strong> mărime, cu ten<strong>din</strong>ţa microîntreprin<strong>de</strong>rilor<strong>de</strong> a le ajunge <strong>din</strong> urmă pe celel<strong>al</strong>te, <strong>din</strong> acest punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re.21
Revista Tinerilor EconomiştiTabelul 1. Repartiţia IMM-urilor cu capit<strong>al</strong> privat, pe clase <strong>de</strong> mărime şiregiuni <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare- %-Regiuni <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare 2000 2001 20021 Nord-Est 11,6 11,7 11,72 Sud-Est 13,2 13,3 13,03 Sud-Muntenia 11,8 11,4 11,54 Sud-Vest Oltenia 9,5 9,0 8,35 Vest 8,4 8,7 9,06 Nord-Vest 13,6 13,7 14,07 <strong>Centru</strong> 11,8 12,1 12,68 Bucuresti-Ilfov 20,1 20,0 20,0Tot<strong>al</strong> sector IMM 100,0 100,0 100,0Sursa: Prelucrat după Anuarul Statistic <strong>al</strong> României 2001-2002, pag. 353-355 şicompletat cu datele oferite pe www.mimmc.roN-ES-ES MunteniaS-V OlteniaVestN-V<strong>Centru</strong>Bucuresti-IlfovFigura 2. Repartizarea IMM-urilor pe regiuni în România în anul 2002Aceste date furnizate <strong>de</strong> INS şi Ministerul Întreprin<strong>de</strong>rilor Mici şi Mijlocii şiCooperaţiei (MIMMC) completează informaţia referitoare la contribuţia IMM laformarea PIB şi subliniază importanţa crescândă, a IMM-urilor <strong>din</strong> sectoarele <strong>de</strong>producţie şi construcţii, cu evoluţii ascen<strong>de</strong>nte şi creşteri <strong>de</strong> două ori mai mari <strong>de</strong>câtritmul mediu <strong>al</strong> tuturor celorl<strong>al</strong>te sectoare economice.Astfel, contribuţiile sectorului IMM în formarea PIB este <strong>de</strong> 60%, în tot<strong>al</strong>exporturi <strong>de</strong> până la 24,4 % şi asigură până la 50,5% <strong>din</strong> tot<strong>al</strong>ul forţei <strong>de</strong> muncă.2. Avantajele şi <strong>de</strong>zavantajele sectorului IMM prin comparaţie cu avantajele şi<strong>de</strong>zavantajele marilor întreprin<strong>de</strong>riAvantajele sectorului IMM sunt legate <strong>de</strong> actu<strong>al</strong>ele ten<strong>din</strong>ţe <strong>de</strong> glob<strong>al</strong>izare,concurenţă acerbă şi mobilitate în procesele economice, astfel că:-IMM au o mare flexibilitate şi adaptabilitate, practic sub toate aspectele(finanţare, producţie, marketing, person<strong>al</strong>), atunci când condiţiile economice semodifică rapid, în speci<strong>al</strong> când acestea <strong>de</strong>vin neprielnice;-IMM necesită resurse <strong>de</strong> finanţare mai reduse (bazate în mare măsură pecapit<strong>al</strong> propriu), IMM folosind mai eficient resursele <strong>de</strong> care dispun;22
Secţiunea Finanţe - Contabilitate-IMM sunt mult mai active pe piaţa muncii, creând foarte repe<strong>de</strong> locuri <strong>de</strong>muncă, a<strong>de</strong>sea în domenii noi, costurile legate <strong>de</strong> crearea unui loc <strong>de</strong> muncă fiind multmai mici <strong>de</strong>cît cele înregistrate <strong>de</strong> marile întreprin<strong>de</strong>ri;-IMM influenţează, în primul rând, eficienţa pieţelor autohtone, ele găsind saucreând mai repe<strong>de</strong> şi mai uşor „nişe˝ pentru anumite produse sau servicii;-IMM sunt percepute ca element <strong>de</strong> creştere economică şi stabilitate, prinafirmarea trendurilor unei creşteri economice sănătoase pe termen lung.Dezavantajele sau punctele slabe <strong>al</strong>e IMM apar în faţa unor întreprin<strong>de</strong>ri marişi <strong>din</strong> motive extraeconomice, şi anume:-IMM au un acces redus pe pieţele loc<strong>al</strong>e şi internaţion<strong>al</strong>e <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>, apărândun cerc vicios, în sensul că micii întreprinzători sunt a<strong>de</strong>sea excluşi pentru că sunt mici,dar nu pot <strong>de</strong>veni mari şi chiar dispar, pentru că nu pot acoperi costurile ridicate pentrure<strong>al</strong>izarea propriilor proiecte;-IMM sunt puternic afectate <strong>de</strong> inci<strong>de</strong>nţa constrângerilor instituţion<strong>al</strong>e şi <strong>de</strong>reglementare, mai <strong>al</strong>es dacă doresc să intre pe piaţa externă;-IMM sunt sensibile la orice tip <strong>de</strong> „bariere˝ (naţion<strong>al</strong>e sau internaţion<strong>al</strong>e,economice sau extraeconomice), transpuse în numeroase costuri <strong>de</strong> tranzacţionarefoarte ridicate;-IMM se caracterizează prin slaba reprezentare a propriilor interese, inclusivprin accesul la reclamă sau reprezentare în diverse organisme, ceea ce le facevulnerabile, mai <strong>al</strong>es în competiţia cu întreprin<strong>de</strong>rile mari.3. Probleme cu care se confruntă IMM-urile în contextul integrării europenePrincip<strong>al</strong>a problemă pentru Uniunea Europeană şi cu atât mai mult pentruRomânia o reprezintă formarea şi afirmarea aptitu<strong>din</strong>ilor antreprenori<strong>al</strong>e speci<strong>al</strong>izatepe sectorul IMM. Concret, trebuie înregistrat un nivel <strong>de</strong> <strong>din</strong>amism antreprenori<strong>al</strong>,măsurat prin creşterea mult mai accentuată a ratelor <strong>de</strong> intrare şi a ratelor <strong>de</strong> ieşire afirmelor pe piaţă, dar aceste rate se lovesc atât <strong>de</strong> birocraţia mai stufoasă, cât şi <strong>de</strong> acelconservatorism care poate asociat unei stări <strong>de</strong> neadaptabilitate. De asemenea, cetăţeniiamericani acceptă mai mult statutul <strong>de</strong> liber profesionist şi îşi asumă riscuri şiresponsabilităţi. Firmele americane sunt în medie mai mici la constituire <strong>de</strong>cât celeeuropene, antreprenorii americani testează piaţa la o scară redusă şi dacă au succes, seextind rapid, iar expansiunea angajaţilor este mult mai puternică în primii ani după<strong>de</strong>marare, în acele firme noi care promit obţinerea <strong>de</strong> succes. În Europa, însă, mulţioameni sunt a<strong>de</strong>pţii statului <strong>de</strong> angajat, mai puţin dispus să rişte, iar multe i<strong>de</strong>i nu suntaplicate pe piaţă, <strong>de</strong>oarece viabilitatea lor este pusă la îndoi<strong>al</strong>ă chiar înainte <strong>de</strong> a fitestate. În România, cetăţenii sunt şi mai puţin implicaţi, urmărind statutul <strong>de</strong> angajat însectorul public („la stat“). Această atitu<strong>din</strong>e poate fi legată şi <strong>de</strong> sistemul <strong>de</strong> protecţiesoci<strong>al</strong>ă mult mai <strong>de</strong>zvoltat în Europa faţă <strong>de</strong> SUA. De fapt, şi SUA are fonduri <strong>de</strong>protecţie, dar acestea sunt mult mai „person<strong>al</strong>izate“ şi mai echitabil utilizate, ori înRomânia se poate spune că s-a ajuns la o a<strong>de</strong>vărată ruptură între cine şi cu câtcontribuie la fonduri <strong>de</strong> protecţie şi beneficiarii fără nici o limitare.O <strong>al</strong>tă problemă constă în posibilităţile şi mod<strong>al</strong>ităţile <strong>de</strong> finanţare a micilorafaceri. În Europa, accesul la finanţarea unei afaceri este bine reglementat, atât la nivelnaţion<strong>al</strong>, cât şi comunitar, dar vor fi luate măsuri pentru a crea o piaţă a capit<strong>al</strong>uluipaneuropean şi pentru a pune în aplicare Planul <strong>de</strong> acţiune pentru serviciile financiare şiPlanul <strong>de</strong> acţiune pentru capit<strong>al</strong>ul <strong>de</strong> risc. Se va îmbunătăţi relaţia <strong>din</strong>tre sistemul23
Revista Tinerilor Economiştibancar şi micile întreprin<strong>de</strong>ri şi accesul la fondurile structur<strong>al</strong>e. De asemenea, micileafaceri vor fi mai bine implicate în piaţa bursieră.În România, finanţarea se loveşte încă <strong>de</strong> multe obstacole. Pornind <strong>de</strong> la acesteconsi<strong>de</strong>rente, Uniunea Europeană finanţează trei priorităţi cu privire la IMM(Această finanţare se va <strong>de</strong>rula prin intermediul celor 8 Agenţii <strong>de</strong> DezvoltareRegion<strong>al</strong>ă <strong>din</strong> România):-<strong>de</strong>zvoltarea sectorului privat <strong>al</strong> IMM (împrumuturi nerambursabile pentrusprijinul înfiinţării sau <strong>de</strong>zvoltării IMM, linii <strong>de</strong> credit, servicii <strong>de</strong> instruire şiconsultanţă pentru IMM);-<strong>de</strong>zvoltarea resurselor umane (măsuri <strong>de</strong> c<strong>al</strong>ificare-rec<strong>al</strong>ificare pentruaducerea IMM româneşti la standar<strong>de</strong>le <strong>de</strong> tehnologie europene, îmbunătăţireamanagementului, măsuri active <strong>de</strong> combatere a şomajului);-infrastructura region<strong>al</strong>ă în sprijinul <strong>de</strong>zvoltării economice.Ultimele măsuri au vizat trecerea la o programare multianu<strong>al</strong>ă a sprijinuluifinanciar acordat IMM-urilor <strong>din</strong> România <strong>de</strong> către Comisia Europeană şi existenţa uneistrategii coerente pentru <strong>de</strong>zvoltarea sectorului IMM.Dar pe lângă beneficiile pe care le aduc <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea Pieţei Unice şi liberacirculaţie a mărfurilor şi serviciilor pentru IMM-urile româneşti, trebuie atrasă atenţiaasupra pericolului pe care îl reprezintă necunoaşterea acquis-ului comunitar, încondiţiile competiţiei libere pe această piaţă. Pornind <strong>de</strong> la un nivel mult mai redus <strong>de</strong>dotare şi <strong>de</strong> experienţă manageri<strong>al</strong>ă, antreprenorii pentru IMM <strong>din</strong> România trebuie să<strong>de</strong>pună eforturi mult mai mari comparativ cu cei europeni. Concurenţa nu îi va menaja,astfel că cei care nu vor respecta toate standar<strong>de</strong>le impuse pe piaţa unică vor fieliminaţi.4.ConcluziiEvoluţia IMM-urilor în România arată că s-au făcut paşi în fiecare <strong>din</strong> cele 10domenii cheie, dar baza <strong>de</strong> pornire foarte redusă dă senzaţia unui ritm lent <strong>de</strong> progres.Cele mai importante re<strong>al</strong>izări sunt în domeniul legislativ, astfel că s-a elaboratşi se perfecţionează continuu o legislaţie care subliniază importanţa micilor afaceri,făcând paşi vizibili pe drumul susţinerii activităţii practice. Actu<strong>al</strong>a Agenţie aÎntreprin<strong>de</strong>rilor Mici şi Mijlocii şi a Cooperaţiei (ANIMMC) este foarte implicată înafirmarea sectorului micilor afaceri, stabilind numeroase programe şi propuneri pentrutoate cele 10 domenii cheie.O politică importantă s-a materi<strong>al</strong>izat în facilităţile pentru finanţarea IMMurilor,<strong>de</strong>rulată pe perioada 1990–2003 şi <strong>de</strong>stinată să încurajeze creşterea şi<strong>de</strong>zvoltarea întreprin<strong>de</strong>rilor mici şi mijlocii prin facilitarea accesului la credite şioperaţiuni <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> cu intermediarii financiari loc<strong>al</strong>i <strong>din</strong> ţările candidate. Aceastăpolitică a constat în furnizarea <strong>de</strong> linii <strong>de</strong> credit <strong>de</strong> la instituţiile financiareinternaţion<strong>al</strong>e şi stimulente PHARE pentru a convinge băncile loc<strong>al</strong>e, companiile <strong>de</strong>leasing şi fondurile <strong>de</strong> investiţii <strong>din</strong> ţările candidate să extindă şi să menţină pe termenlung finanţarea domeniilor cheie pentru întreprin<strong>de</strong>rile mici şi mijlocii. În România,programul a fost administrat în cooperare cu Banca Europeană pentru Reconstrucţie şiDezvoltare, Banca <strong>de</strong> Dezvoltare a Consiliului Europei şi Kreditanst<strong>al</strong>t fürWie<strong>de</strong>raufbau (KfW).Cea mai grea problemă rămâne problema antreprenoriatului, cu educaţia şipregătirea pentru a face mici afaceri. Marea majoritate a populaţiei active a rămas încătributară unei atitu<strong>din</strong>i <strong>de</strong> pasivitate şi <strong>de</strong> aşteptare a ofertei locurilor <strong>de</strong> muncă, fiind24
Secţiunea Finanţe - Contabilitateneobişnuită cu implicarea în crearea şi <strong>de</strong>sfăşurarea unor afaceri proprii. De asemenea,<strong>de</strong>şi s-a promulgat o lege care acordă diverse facilităţi pentru crearea <strong>de</strong> mici afaceritinerilor (stu<strong>de</strong>nţi), totuşi nu s-a înregistrat o evoluţie mai spectaculoasă. Problemaatitu<strong>din</strong>ii faţă <strong>de</strong> autocrearea <strong>de</strong> locuri <strong>de</strong> muncă rămâne un punct slab în economiaromânească. Se impune o mai bună racordare a întregului învăţământ superior la i<strong>de</strong>ilepromovate <strong>de</strong> Uniunea Europeană în legătură cu rolul <strong>de</strong>osebit acordat sectorului IMM.Prin această măsură, ANIMMC va acorda o atenţie <strong>de</strong>osebită:• îmbunătăţirii condiţiilor cultur<strong>al</strong>e şi tehnice pentru <strong>de</strong>zvoltarea în România<strong>de</strong> instrumente inovatoare <strong>de</strong> creştere a capit<strong>al</strong>ului, cum ar fi venture capit<strong>al</strong>, capit<strong>al</strong>iniţi<strong>al</strong> pentru întreprin<strong>de</strong>ri nou înfiinţate, fonduri <strong>de</strong> inovare şi reţele <strong>de</strong> business angels.• re<strong>al</strong>izării unui studiu <strong>de</strong> fezabilitate pentru a i<strong>de</strong>ntifica unul sau mai multeproiecte pilot pentru stabilirea unor astfel <strong>de</strong> instrumente financiare inovatoare, cum arfi fonduri <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> iniţi<strong>al</strong> pentru întreprin<strong>de</strong>ri nou înfiinţate <strong>de</strong> în<strong>al</strong>tă tehnologie, prinacordarea <strong>de</strong> facilităţi băncilor şi <strong>al</strong>tor investitori care doresc să exploateze această nişă<strong>de</strong> piaţă - investiţiile <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> în întreprin<strong>de</strong>ri cu potenţi<strong>al</strong> <strong>de</strong> creştere.BIBLIOGRAFIE1. Michael E.PorterStrategie concurenţi<strong>al</strong>ă – Manu<strong>al</strong> <strong>de</strong> supravieţuire şicreştere a firmelor în condiţiile economiei <strong>de</strong> piaţă, EdituraTeora, Bucureşti, 20042. **** ANIMMC-Strategia Guvernului României pentrusprijinirea <strong>de</strong>zvoltării întreprin<strong>de</strong>rilor mici şi mijlocii peperioada 2004-2008, Proiect (www.mimmc.ro).3. **** Raportul privire <strong>de</strong> ansamblu asupra sectorului IMM,re<strong>al</strong>izat <strong>de</strong> Ministerul pentru Întreprin<strong>de</strong>rile Mici şi Mijlociişi Cooperaţie4. **** Anuarul Statistic <strong>al</strong> României, Institutul Naţion<strong>al</strong> <strong>de</strong>Statistică, 2001-200225
Secţiunea Finanţe - Contabilitateîn tot<strong>al</strong>ul comerţului internaţion<strong>al</strong>, factureazǎ doar în proporţie <strong>de</strong> 33,5 % în tot<strong>al</strong>ulcomerţului internaţion<strong>al</strong> (excluzând schimburile intra- UE).În ianuarie 2004, contul tranzacţiilor curente în zona euro a înregistrat, în datecorijate cu variaţiile sezoniere, un exce<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> 2,5 miliar<strong>de</strong> <strong>de</strong> euro (corespunzǎtor unui<strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> 5,3 miliar<strong>de</strong> în date brute). Acest sold rezultǎ <strong>din</strong> exce<strong>de</strong>ntele schimburilor <strong>de</strong>bunuri (12,2 miliar<strong>de</strong> <strong>de</strong> euro) şi într-o mai micǎ mǎsurǎ a serviciilor (1,2 miliar<strong>de</strong>),care au fost parţi<strong>al</strong> contrab<strong>al</strong>ansate <strong>de</strong> cǎtre <strong>de</strong>ficitele titlurilor <strong>de</strong> v<strong>al</strong>ori şi transferurilorcurente (5,6 miliar<strong>de</strong>) 2.Grafic: B<strong>al</strong>anţa plǎţilor în zona euro; fluxurile agregate pe 12 luni (miliar<strong>de</strong> euro)Tranzacţii curente; Investiţii directe nete; Investiţii <strong>de</strong> portofoliu nete200 200150 150100 10050 500 0-50 -50-100 -100-150 -150T1 T2 T3 T4 T1 T2 T3 T42002 2003Sursa: European Centr<strong>al</strong> Bank-''Payments and securities settlement systems in the Euro Area'' -ianuarie 2004Figura 1: B<strong>al</strong>anţa plǎţilor în zona euro; fluxurile agregate pe 12 luni (miliar<strong>de</strong> euro)Constatăm că, în raport cu datele revizuite <strong>din</strong> <strong>de</strong>cembrie 2003, exce<strong>de</strong>ntulcontului <strong>de</strong> tranzacţii curente s-a diminuat cu 0,7 miliar<strong>de</strong> <strong>de</strong> euro în datele luniiianuarie 2004. Aceastǎ evoluţie rezultǎ <strong>din</strong>tr-o creştere a <strong>de</strong>ficitului <strong>de</strong> venituri (<strong>de</strong> 1,2miliar<strong>de</strong> <strong>de</strong> euro) şi a transferurilor curente (<strong>de</strong> 2,7 miliar<strong>de</strong> <strong>de</strong> euro) şi <strong>din</strong>tr-o reducerea exce<strong>de</strong>ntului serviciilor (<strong>de</strong> 0,9 miliar<strong>de</strong>) care au fost parţi<strong>al</strong> compensate <strong>de</strong> o creşterea exce<strong>de</strong>ntului schimburilor <strong>de</strong> bunuri (pânǎ la v<strong>al</strong>oarea <strong>de</strong> 4,1 miliar<strong>de</strong> <strong>de</strong> euro).Exce<strong>de</strong>ntul cumulat pe douǎsprezece luni s-a stabilit la 28,9 miliar<strong>de</strong> <strong>de</strong> euro în ianuarie2004,fiind aproximativ 0,4 % <strong>din</strong> P.I.B. Scǎ<strong>de</strong>rea rezultǎ <strong>din</strong>tr-o diminuare aexce<strong>de</strong>ntului schimburilor <strong>de</strong> bunuri (urmare a unei scǎ<strong>de</strong>ri a v<strong>al</strong>orii exporturilor) şi<strong>din</strong>tr-o creştere a <strong>de</strong>ficitelor titlurilor <strong>de</strong> v<strong>al</strong>oare şi <strong>al</strong>e transferurilor curente, parţi<strong>al</strong>compensate <strong>de</strong> un exce<strong>de</strong>nt <strong>al</strong> serviciilor.Uniunea Economicǎ şi Monetarǎ a impus în mod progresiv moneda euro camonedǎ <strong>de</strong> facturare pentru exporturile s<strong>al</strong>e. Au intervenit astfel efecte <strong>de</strong> reţea: statelepartenere <strong>al</strong>e U.E., prin acordurile <strong>de</strong> integrare region<strong>al</strong>ǎ (E.F.T.A., ţǎrile <strong>din</strong> centrul şi2 European Centr<strong>al</strong> Bank “ Accesion countries b<strong>al</strong>ance of payments / Internation<strong>al</strong> investment positionstatistic<strong>al</strong> methods” - februarie 2003.27
Revista Tinerilor Economiştiestul Europei, ţǎrile riverane Mǎrii Mediterane) reprezintǎ în gener<strong>al</strong> economii <strong>de</strong>dimensiuni reduse, cu schimburi monetare orientate în cea mai mare parte spre piaţaunicǎ europeanǎ. Acestea au început sǎ utilizeze <strong>din</strong> ce în ce mai mult moneda unicǎmonedaprincip<strong>al</strong>ului partener importator.Dimpotrivǎ s-a dovedit a fi dificil ca moneda euro sǎ concurezedolarul S.U.A în ceea ce priveşte importurile. Dolarul SUA reprezintǎ moneda<strong>de</strong> cotaţie a materiilor prime şi a petrolului. Utilizarea unui et<strong>al</strong>on unic pentrubunurile <strong>al</strong>e cǎror preţuri sunt fixate în cadrul pieţelor internaţion<strong>al</strong>e genereazǎreducerea costurilor aferente informaţiei şi negocierii.În ceea ce priveşte pon<strong>de</strong>rea mone<strong>de</strong>i euro în cadrul operaţiunilor <strong>de</strong>plasamente internaţion<strong>al</strong>e, trebuie precizat faptul cǎ moneda europeanǎ se aflǎ pe opoziţie apropiatǎ <strong>de</strong> cea a dolarului SUA. În plus, dolarul S.U.A. reprezintǎ <strong>de</strong>viza <strong>de</strong>exprimare a 60,6 % în tot<strong>al</strong>ul emisiunilor efectuate, pe când moneda euro reprezintǎ otreime în tot<strong>al</strong>ul emisiunilor <strong>de</strong> titluri internaţion<strong>al</strong>e. Întǎrindu-şi cât mai rapid poziţiileîn acest domeniu, moneda euro rǎspun<strong>de</strong> unei cereri <strong>de</strong> diversificare a activelor,bazându-se pe o piaţǎ financiarǎ europeanǎ liber<strong>al</strong>izatǎ, mult mai extinsǎ, lichidǎ şiprofundǎ comparativ cu pieţele naţion<strong>al</strong>e consi<strong>de</strong>rate individu<strong>al</strong>.Moneda euro serveşte exprimǎrii preţurilor mǎrfurilor comerci<strong>al</strong>izate în primulrând între ţǎrile membre. Circulaţia liberǎ a bunurilor în cadrul Pieţei Interne esteimpulsionatǎ şi <strong>de</strong> avantajele pe care moneda unicǎ le oferǎ participanţilor: dispariţiariscului v<strong>al</strong>utar şi a costurilor care însoţesc gestionarea acestuia, transparenţa şicomparabilitatea preţurilor pe pieţele ţǎrilor participante. Moneda unicǎ potenţeazǎavantajele comerţului liber<strong>al</strong>izat cu bunuri şi servicii cu cele <strong>al</strong>e integrǎrii pieţelorfactorilor <strong>de</strong> producţie- forţa <strong>de</strong> muncǎ şi capit<strong>al</strong>ul. Introducerea, o datǎ cu 1 ianuarie1999, şi a sistemului <strong>de</strong> plǎţi şi compensare T.A.R.G.E.T. 3 între ţǎrile zonei Euro este<strong>de</strong> naturǎ a facilita foarte mult operaţiunile <strong>de</strong> plǎţi intra-comunitare.Sistemul T.A.R.G.E.T. contribuie la funcţionarea pieţei monetare integrateutilizând moneda euro, care constituie <strong>de</strong> <strong>al</strong>tfel un instrument indispensabil pentruconducerea eficace a politicii monetare unice. În aceeaşi manierǎ, T.A.R.G.E.T. acontinuat sǎ în<strong>de</strong>plinescǎ <strong>al</strong>te douǎ obiective princip<strong>al</strong>e, şi anume:• creşterea eficienţei plǎţilor transfront<strong>al</strong>iere în euro ;• oferirea unui mecanism eficient şi sigur pentru reglementarea plǎţilor <strong>de</strong> v<strong>al</strong>oareridicatǎ, atât naţion<strong>al</strong>e cât şi internaţion<strong>al</strong>e.În 2003, sistemul T.A.R.G.E.T. a efectuat, în termeni ai v<strong>al</strong>orii, aproape 85 %<strong>din</strong> volumul tot<strong>al</strong> <strong>al</strong> plǎţilor în euro <strong>de</strong> mare v<strong>al</strong>oare, faţǎ <strong>de</strong> aproximativ 75 % în 2002.Acest progres se explicǎ în speci<strong>al</strong> ca urmare a procesului <strong>de</strong> consolidare a pieţeimarcatǎ <strong>de</strong> închi<strong>de</strong>rea sistemului hibrid Euro Access Frankfurt (E.A.F.) la momentullansǎrii sistemului R.T.G.S. <strong>de</strong> cǎtre Banca Fe<strong>de</strong>r<strong>al</strong>ǎ a Germaniei.Creşterea constantǎ a fluxurilor transfront<strong>al</strong>iere înregistrate în T.A.R.G.E.T.atestǎ în eg<strong>al</strong>ǎ mǎsurǎ rolul <strong>de</strong>screscând <strong>al</strong> sistemului bǎncii corespon<strong>de</strong>nte în zonǎdupǎ introducerea euro. În 2003, numǎrul participanţilor direcţi la T.A.R.G.E.T. a foststabilit la 3.560, numǎrul participanţilor indirecţi la 7.328, numǎrul bǎncilor şisucurs<strong>al</strong>elor cǎtre care mesajele T.A.R.G.E.T. pot fi adresate pe plan internaţion<strong>al</strong>, afost stabilit la aproximativ 50.000. În 2003, sistemul T.A.R.G.E.T. a intermediat înmedie zilnicǎ 253.016 plǎţi (internaţion<strong>al</strong>e şi naţion<strong>al</strong>e) pentru o v<strong>al</strong>oare tot<strong>al</strong>ǎ <strong>de</strong>1.552 miliar<strong>de</strong> euro. Aceasta reprezintǎ o creştere <strong>de</strong> 20 % <strong>din</strong> numǎrul plǎţilor şi 19 %3 Trans-European Automated Re<strong>al</strong>-Time Gross Settlement Express Transfer System28
Secţiunea Finanţe - Contabilitateca v<strong>al</strong>oare în raport cu 2002. În sumǎ tot<strong>al</strong>ǎ, fluxurile internaţion<strong>al</strong>e au reprezentat 31%<strong>din</strong> tot<strong>al</strong>ul fluxurilor înregistrate în T.A.R.G.E.T., faţǎ <strong>de</strong> 2002; ca volum, proporţia lora rǎmas neschimbatǎ la 21 %. Tranzacţiile interbancare au reprezentat 96 % <strong>din</strong> plǎţileT.A.R.G.E.T. transfront<strong>al</strong>iere, exprimate ca v<strong>al</strong>oare tot<strong>al</strong>ǎ, şi 54 % în volum, restul fiindconstituit <strong>de</strong> plǎţile clientelei internaţion<strong>al</strong>e. V<strong>al</strong>oarea medie a unei plǎţi interbancaretransfront<strong>al</strong>iere a crescut la 25,9 milioane euro, faţǎ <strong>de</strong> 17,7 milioane în 2002, iarv<strong>al</strong>oarea plǎţilor efectuate <strong>de</strong> clientela transfront<strong>al</strong>ierǎ a fost <strong>de</strong> 0,8 milioane faţǎ <strong>de</strong> 1,0milioane în 2002. Confirmând observaţiile fǎcute în 2002, participanţii la T.A.R.G.E.T.îşi prezintǎ, în gener<strong>al</strong>, plǎţile la începutul zilei. La ora 13, mai mult <strong>de</strong> 50 % <strong>din</strong>volumul zilnic <strong>al</strong> operaţiilor transfront<strong>al</strong>iere şi aproape 75 % <strong>din</strong> volumul tot<strong>al</strong>, a fost<strong>de</strong>ja re<strong>al</strong>izat prin sistemul T.A.R.G.E.T.Deschi<strong>de</strong>rea operaţiunilor CLS în septembrie 2002 a încurajat aceastǎten<strong>din</strong>ţǎ, plǎţile CLS în euro trebuind sǎ fie efectuate în şapte sau cel mult douǎsprezeceore. Aceastǎ prezentare re<strong>al</strong>izatǎ în aceeaşi zi contribuie în gener<strong>al</strong> la buna funcţionarea sistemului T.A.R.G.E.T şi permite limitarea riscului <strong>de</strong> incapacitate <strong>de</strong> platǎ <strong>din</strong> cauzaconstrângerilor <strong>de</strong> lichiditate intervenind prea târziu. C<strong>al</strong>endarul pe termen lung <strong>al</strong>zilelor <strong>de</strong> închi<strong>de</strong>re a sistemului T.A.R.G.E.T. a fost strict aplicat pentru prima oarǎ înanul 2002. Pânǎ la un nou or<strong>din</strong>, ansamblul sistemului T.A.R.G.E.T., cuprinzând toatesistemele naţion<strong>al</strong>e <strong>de</strong> re<strong>al</strong>izare a plǎţilor în timp re<strong>al</strong> (R.B.T.R.) va fi închis în zilelerespective. Aplicarea acestui c<strong>al</strong>endar pe termen lung a permis dispariţia incertitu<strong>din</strong>ilorpe pieţele <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> prin modificǎrile aduse în anii prece<strong>de</strong>nţi. La sfârşitul anului 2002,lansarea noii versiuni T.A.R.G.E.T. s-a re<strong>al</strong>izat cu succes. S-a reuşit totodatǎ şiv<strong>al</strong>idarea I.B.A.N.-Internation<strong>al</strong> Bank Account Number, pentru plǎţile clientelei.Utilizarea I.B.A.N. este o condiţie pre<strong>al</strong>abilǎ a procedurii plǎţilor clientelei şi constituieo etapǎ suplimentarǎ în aceastǎ direcţie.La sfârşitul anului 2002, Consiliul Guvernatorilor a adoptat un nou cadru <strong>de</strong>in<strong>de</strong>mnizaţie pentru utilizatorii sistemului T.A.R.G.E.T în caz <strong>de</strong> disfuncţiune asistemului. Disponibilitatea sistemului a continuat sǎ se amelioreze în 2003, pentru aatinge 99,77 %. Numǎrul inci<strong>de</strong>ntelor s-a diminuat cu 6 % faţǎ <strong>de</strong> anul 2002.Procedurile <strong>de</strong> securitate <strong>al</strong>e sistemului T.A.R.G.E.T. au fost întǎrite în 2003 pentru acreşte eficienţa sistemului şi pentru a rǎspun<strong>de</strong> exigenţelor plǎţilor <strong>de</strong> importanţǎsistemicǎ şi necesitǎţilor impuse <strong>de</strong> operaţiunile C.L.S. Consiliul Guvernatorilor a <strong>de</strong>ciscǎ bǎncile centr<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e ţǎrilor candidate se vor putea <strong>al</strong>ǎtura sistemului T.A.R.G.E.T. înmomentul a<strong>de</strong>rǎrii lor, fǎrǎ ca aceasta sǎ constituie o obligaţie. La sfârşitul anului 2002,Consiliul Guvernatorilor a luat o <strong>de</strong>cizie strategicǎ privind structura noului mo<strong>de</strong>l <strong>al</strong>sistemului (T.A.R.G.E.T 2). Obiectivul princip<strong>al</strong> <strong>al</strong> Eurosistemului rezidǎ în a seasigura cǎ T.A.R.G.E.T evolueazǎ spre un sistem care:• sǎ rǎspundǎ mai bine necesitǎţilor clientelei furnizând servicii <strong>de</strong> c<strong>al</strong>itate şiarmonizate la scarǎ internaţion<strong>al</strong>ǎ;• sǎ garanteze eficienţa în termeni ai costurilor;• sǎ fie susceptibile <strong>de</strong> a se adapta rapid evoluţiilor viitoare şi în speci<strong>al</strong> lǎrgirii U.E.T.A.R.G.E.T 2, care nu intrǎ în funcţiune înainte <strong>de</strong> a doua jumǎtate a<strong>de</strong>ceniului, va reprezenta un sistem cu platforme multiple, constituit <strong>din</strong> componentenaţion<strong>al</strong>e şi <strong>din</strong>tr-o componentǎ comunǎ. Aceasta <strong>din</strong> urmǎ va fi o platformǎinformaticǎ utilizatǎ în comun <strong>de</strong> un anumit numǎr <strong>de</strong> bǎnci centr<strong>al</strong>e care urmeazǎ sǎrenunţe la platforma individu<strong>al</strong>ǎ. În primii trei ani care vor urma introducerii sistemuluiT.A.R.G.ET. 2, se va ev<strong>al</strong>ua capacitatea componentei comune care sǎ satisfacǎnecesitǎţile tuturor bǎncilor centr<strong>al</strong>e şi comunitǎţilor bancare. Ca şi în cazul sistemului29
Revista Tinerilor Economiştiactu<strong>al</strong>, T.A.R.G.E.T.2 va fi un sistem <strong>de</strong> re<strong>al</strong>izare a plǎţilor în moneda bǎncii centr<strong>al</strong>epentru plǎţile în euro, în princip<strong>al</strong> un sistem <strong>de</strong>stinat operaţiunilor <strong>de</strong> v<strong>al</strong>ori mari şi <strong>de</strong> oimportanţǎ sistemicǎ.Pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tǎ parte, ca şi în dispozitivul actu<strong>al</strong>, sistemul va putea servi pentruplǎţile pe care utilizatorii doresc sǎ le re<strong>al</strong>izeze în timp re<strong>al</strong> şi în moneda bǎnciicentr<strong>al</strong>e. T.A.R.GE.T 2 va oferi un nivel <strong>al</strong> serviciilor mai armonizat <strong>de</strong>cât sistemulactu<strong>al</strong>. Serviciile <strong>de</strong> bazǎ, care vor cuprin<strong>de</strong> toate serviciile şi funcţion<strong>al</strong>itǎţile oferite <strong>de</strong>toate componentele sistemului T.A.R.G.E.T.2, va aplica o structurǎ tarifarǎ unicǎ lanivelul întregului Eurosistem pentru operaţiunile naţion<strong>al</strong>e şi internaţion<strong>al</strong>e efectuateprin acest sistem. Aceastǎ structurǎ tarifarǎ unicǎ va fi stabilitǎ pe baza unui sistemR.B.T.R. <strong>de</strong> referinţǎ, <strong>de</strong>finit ca fiind cel <strong>al</strong> cǎrui cost mediu pe tranzacţie este cel maiscǎzut. Bǎncile centr<strong>al</strong>e naţion<strong>al</strong>e vor avea posibilitatea <strong>de</strong> a furniza serviciisuplimentare, care vor fi tarifate separat şi in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> cǎtre fiecare bancǎ centr<strong>al</strong>ǎ.Mo<strong>de</strong>lul bǎncii centr<strong>al</strong>e corespon<strong>de</strong>nte (M.B.C.C.) permite utilizareatransfront<strong>al</strong>ierǎ a garanţiilor pentru contraparti<strong>de</strong>le operaţiunilor <strong>de</strong> politicǎ monetarǎ şi<strong>de</strong> credit. Iniţi<strong>al</strong>, acest mo<strong>de</strong>l a fost instaurat cu titlu <strong>de</strong> soluţie provizorie pânǎ laaplicarea <strong>al</strong>tor soluţii pentru piaţǎ. În anii 2002 şi 2003, M.B.C.C. a rǎmas princip<strong>al</strong>ulinstrument <strong>de</strong> transfer internaţion<strong>al</strong> <strong>al</strong> garanţiilor în Eurosistem. V<strong>al</strong>oarea garanţiilorpǎstrate în cadrul dispozitivului a crescut, trecând <strong>de</strong> la 157 miliar<strong>de</strong> <strong>de</strong> euro la sfârşitulanului 2002 la 194 miliar<strong>de</strong> <strong>de</strong> euro la sfârşitul anului 2003.Cele patru sisteme <strong>de</strong> plǎţi <strong>de</strong> v<strong>al</strong>ori ridicate re<strong>al</strong>izate în euro, şi anume ''EuroClearing Systems'' <strong>al</strong> Asociaţiei bancare pentru euro (EURO I), ''Paris NetSettlement''(P.N.S.) în Franţa, ''Servicio <strong>de</strong> Pagos interbancarios''(S.P.I.) în Spania şi''Pankkien on-line Pikasiirrot ja Sekit -järjestlelma (P.O.P.S.) în Finlanda au continuatsǎ funcţioneze în aceeaşi manierǎ satisfǎcǎtoare în anii 2002 şi 2003. În anul 2003, celmai important <strong>din</strong>tre aceste sisteme, EURO I a re<strong>al</strong>izat aproximativ 134.900 <strong>de</strong>operaţiuni pe zi, <strong>de</strong> o v<strong>al</strong>oare medie zilnicǎ <strong>de</strong> 188 miliar<strong>de</strong> <strong>de</strong> euro. Cel <strong>de</strong>-<strong>al</strong> doileasistem în or<strong>din</strong>ea importanţei, P.N.S. a fost <strong>al</strong> treilea <strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> volumuluioperaţiunilor efectuate. În legǎturǎ cu aceste evoluţii recente, numǎrul plǎţilor clienteleia crescut în ansamblul sistemelor. Totuşi, cum este vorba în gener<strong>al</strong> <strong>de</strong> plǎţi <strong>de</strong> v<strong>al</strong>orireduse, v<strong>al</strong>oarea medie a plǎţilor a scǎzut, iar v<strong>al</strong>oarea glob<strong>al</strong>ǎ a plǎţilor efectuate ascǎzut cu 10%.Sistemul C.L.S., mecanism obţinut prin reglementarea operaţiunilor <strong>de</strong> schimbşi-a început activitatea în data <strong>de</strong> 3 septembrie 2002. C.L.S. permite eliminarea într-omare mǎsurǎ a riscului <strong>de</strong> reglementare aferent operaţiilor <strong>de</strong> schimb procedând laefectuarea operaţiunilor prin mod<strong>al</strong>itatea ''platǎ contra platǎ''. B.C.E. exercitǎ o dublǎfuncţie în ceea ce priveşte C.L.S.: ea participǎ la supravegherea sistemului şi oferǎservicii <strong>de</strong> re<strong>al</strong>izare a plǎţilor. Supravegherea sistemului este efectuatǎ conform cadrului<strong>de</strong> cooperare <strong>de</strong>finit în raportul Lamf<strong>al</strong>ussy. Sistemul fe<strong>de</strong>r<strong>al</strong> <strong>de</strong> rezervǎ este princip<strong>al</strong>aautoritate tutelarǎ a mecanismului.Înainte <strong>de</strong> introducerea sistemului C.L.S., bǎncile centr<strong>al</strong>e care emiteau <strong>de</strong>vizeau ev<strong>al</strong>uat riscurile legate <strong>de</strong> inclu<strong>de</strong>rea v<strong>al</strong>utei lor în sistemul C.L.S. La fin<strong>al</strong>ul acestuiexerciţiu, B.C.E. a <strong>de</strong>cis ca, în gener<strong>al</strong>, operaţiunile <strong>de</strong> schimb implicând moneda eurosǎ fie efectuate în <strong>de</strong>plinǎ siguranţǎ şi cu maximǎ eficienţǎ; totodatǎ s-a mai hotǎrât caacest sistem sǎ nu îşi asume riscuri excesive pe piaţa monetarǎ şi în legǎturǎ cu <strong>al</strong>tesisteme <strong>de</strong> plǎţi în euro. B.C.E. a aprobat inclu<strong>de</strong>rea mone<strong>de</strong>i euro în sistemul C.L.S.Toate celel<strong>al</strong>te bǎnci centr<strong>al</strong>e implicate au ajuns la concluzii similare pentru propria lor<strong>de</strong>vizǎ, iar Sistemul fe<strong>de</strong>r<strong>al</strong> <strong>de</strong> rezervǎ a aprobat punerea în funcţiune a sistemului.30
Secţiunea Finanţe - ContabilitatePentru a încadra juridic caracterul irevocabil <strong>al</strong> plǎţilor efectuate prin sistemul C.L.S.,Banca Angliei a supus sistemul C.L.S. (condus <strong>de</strong> dreptul britanic) reglementǎrilorRegatului Unit <strong>al</strong> Marii Britanii, aplicând directiva U.E. referitoare la caracterul<strong>de</strong>finitiv <strong>al</strong> plǎţilor. Din momentul în care ele efectueazǎ lichidarea operaţiunilor prinsistemul C.L.S., bǎncile îşi <strong>al</strong>imenteazǎ conturile C.L.S. în <strong>de</strong>viza corespunzǎtoaretranzacţiei respective prin sistemul R.B.T.R. <strong>al</strong> zonei monetare.Pentru lichidarea poziţiilor în euro, B.C.E. a <strong>de</strong>schis un cont în sistemul C.L.S.,iar toate plǎţile primite sau trimise spre C.L.S. sunt re<strong>al</strong>izate prin Mecanismul sǎu <strong>de</strong>plǎţi (M.P.E.) şi, în consecinţǎ, prin T.A.R.G.E.T. Pentru a respecta foarte strictsca<strong>de</strong>nţa plǎţilor C.L.S., Eurosistemul a îmbunǎtǎţit dispozitivele <strong>de</strong> securitate pentru adiminua riscul legat <strong>de</strong> eventu<strong>al</strong>e inci<strong>de</strong>nte pe plan operaţion<strong>al</strong>. Ameliorareadispozitivelor <strong>de</strong> securitate a fost testatǎ cu succes în situaţii re<strong>al</strong>e în 2002 şi 2003, încooperare cu comunitatea bancarǎ.În <strong>de</strong>cembrie 2003, v<strong>al</strong>oarea zilnicǎ a operaţiunilor <strong>de</strong> schimb re<strong>al</strong>izate prinC.L.S. a atins cifra <strong>de</strong> 268 miliar<strong>de</strong> <strong>de</strong> dolari, ceea ce ar reprezenta puţin peste 22% <strong>din</strong>tot<strong>al</strong>ul operaţiunilor efectuate zilnic pe piaţa schimburilor. Dupǎ dolarul S.U.A, a cǎruiproporţie se ridicǎ la 47%, euro este <strong>de</strong>viza <strong>de</strong> platǎ cea mai utilizatǎ în C.L.S. cu 26%<strong>din</strong> v<strong>al</strong>oarea tot<strong>al</strong>ǎ. Inci<strong>de</strong>nţa asupra lichiditaţi pieţelor în euro a rama limitatǎ, v<strong>al</strong>oareazilnicǎ a poziţiilor <strong>de</strong>bitoare stabilindu-se în medie la numai 5,2 miliar<strong>de</strong> euro, iarv<strong>al</strong>oarea medie zilnicǎ a lichiditaţi reţinute în contul C.L.S. <strong>de</strong>schis la E.P.M. fiind <strong>de</strong>aproximativ 800 miliar<strong>de</strong> euro. Dupǎ punerea sa în funcţiune, C.L.S. a fǎcut dovadaunei re<strong>al</strong>e stabilitǎţi pe plan operaţion<strong>al</strong>. Comerţul intra- comunitar dobân<strong>de</strong>şte, o datǎcu înlǎturarea tuturor barierelor comerci<strong>al</strong>e între ţǎrile respective, caracterul <strong>de</strong>comerţ intern. De aceea, statisticile evi<strong>de</strong>nţiazǎ distinct comerţul extra - comunitar pecare-l consi<strong>de</strong>rǎ a<strong>de</strong>vǎratul comerţ exterior <strong>al</strong> zonei. U.E., fiind cea mai mare puterecomerci<strong>al</strong>ǎ a lumii şi înregistrând un grad <strong>de</strong> <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>re <strong>de</strong> 17 %, <strong>de</strong>ţinând cca 20 % <strong>din</strong>exporturile mondi<strong>al</strong>e, acest lucru conferǎ noii s<strong>al</strong>e mone<strong>de</strong> un suport în mǎrfuri şiservicii comerci<strong>al</strong>izate pe plan internaţion<strong>al</strong> pe mǎsura acestei <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>ri. Euro a<strong>de</strong>venit astfel o monedǎ <strong>de</strong> referinţǎ pentru comerţul internaţion<strong>al</strong>; exporturile şiimporturile UE cǎtre / <strong>din</strong>spre ţǎrile asociate, candidate la a<strong>de</strong>rare, pot fi acum facturateşi plǎtite în euro. Şi operaţiunile comerci<strong>al</strong>e cu <strong>al</strong>te zone, cum sunt cele în curs <strong>de</strong><strong>de</strong>zvoltare- ţǎrile ACP, au un regim similar.Trebuie precizat faptul cǎ moneda euro a preluat şi locul mone<strong>de</strong>lor naţion<strong>al</strong>e(D.M, F.F, C.H.F.) în cadrul rezervelor internaţion<strong>al</strong>e, inst<strong>al</strong>ându-se în aceastǎ c<strong>al</strong>itate<strong>al</strong>ǎturi <strong>de</strong> dolar şi imediat dupǎ acesta, dar înaintea unor mone<strong>de</strong> precum lira sterlinǎ,yenul japonez.Având asemenea importante funcţii internaţion<strong>al</strong>e, moneda euro serveşte şi înc<strong>al</strong>itate <strong>de</strong> monedǎ- ancorǎ, monedǎ -et<strong>al</strong>on pentru mone<strong>de</strong> <strong>din</strong> afara zonei. Existǎ maimulte aranjamente monetare în care este implicat euro. Astfel, mone<strong>de</strong>le ţǎrilor UE carenu participǎ la Uniunea Monetarǎ (lira sterlinǎ, coroanele sue<strong>de</strong>zǎ şi danezǎ) participǎ,dar voluntar, la noul mecanism <strong>al</strong> cursului <strong>de</strong> schimb (N.E.R.M.-New Exchange RateMechanism sau E.R.M. II) care înlocuieşte Sistemul Monetar European. Mecanismulconstǎ în:• Stabilirea unui curs centr<strong>al</strong> faţǎ <strong>de</strong> euro, care <strong>de</strong>ţine astfel rolul <strong>de</strong> et<strong>al</strong>on;• Cursuri bilater<strong>al</strong>e <strong>de</strong> schimb între aceste mone<strong>de</strong> şi o marjǎ <strong>de</strong> fluctuare <strong>de</strong> + / - 15%, curs care va fi susţinut <strong>de</strong> cǎtre respectivele bǎnci centr<strong>al</strong>e în mod nelimitat,fiind disponibile, în acest scop, şi finanţǎri pe termen scurt;31
Revista Tinerilor Economişti• Cotarea mone<strong>de</strong>lor se face având euro ca monedǎ <strong>de</strong> referinţǎ, <strong>de</strong>ci în raport cu1 euro(cu şase zecim<strong>al</strong>e) raportul faţǎ <strong>de</strong> acesta servind şi stabilirii marjelor <strong>de</strong>intervenţie.Existǎ însǎ şi urmǎtoarele cazuri:‣ ţǎri care preiau euro ca monedǎ naţion<strong>al</strong>ǎ (cazul unor teritorii franceze, fostecolonii); totodatǎ euro a înlocuit francul francez în raportul C.F.A.;‣ ţǎri suverane precum Monaco, San Marino, Vatican care folosesc euro pe baza unuiaranjament speci<strong>al</strong>;‣ Cipru şi Macedonia şi-au legat mone<strong>de</strong>le <strong>de</strong> euro;‣ Bosnia - Herţegovina, Bulgaria- currency board euro / DM‣ Un numǎr <strong>de</strong> 17 ţǎri (precum Ungaria, Polonia, Irlanda) folosesc un coş <strong>de</strong> mone<strong>de</strong>care inclu<strong>de</strong> euro. În ceea ce priveşte ţǎrile asociate şi candidate la UE, inclusivRomânia, existǎ mai multe posibilitǎţi <strong>de</strong> a folosi euro. Mai întâi acestea pot sǎincludǎ euro în regimul cursului <strong>de</strong> schimb, aşa cum unele au şi fǎcut-o <strong>de</strong>ja.În ceea ce priveşte România, soluţia unui curs fixat în raport exclusiv cu euro afost exclusǎ, atât pentru cǎ, în ciuda pon<strong>de</strong>rii mari a schimburilor cu UE, dolarul are unrol important în tot<strong>al</strong>ul plǎţilor, cât şi datoritǎ faptului cǎ o ţarǎ candidatǎ nu poate optapentru participare la Sistemul V<strong>al</strong>utar II. Cea mai bunǎ soluţie ar fi opţiunea pentru uncoş <strong>de</strong> mone<strong>de</strong> în care euro sǎ ocupe locul respectiv, conform importanţei s<strong>al</strong>e înoperaţiunile externe, şi sǎ se instituie o marjǎ controlatǎ <strong>de</strong> flotare, cu <strong>de</strong>precieri <strong>de</strong>paritate anunţate.BIBLIOGRAFIE1. * * * European Centr<strong>al</strong> Bank, Annu<strong>al</strong> Report 2002.2. * * * European Centr<strong>al</strong> Bank, Blue Book'' Payments and securities settlementsystems in the European Union''- iunie 2002.3. * * * European Centr<strong>al</strong> Bank, Annu<strong>al</strong> report on the activities of the Anti- Fraud Comitteof the European Centr<strong>al</strong> Bank-26 ianuarie 2003.4. * * * European Centr<strong>al</strong> Bank, Monthly Bulletin- aprilie 2004.5. * * * European Centr<strong>al</strong> Bank, Monthly Bulletin- februarie 2004.6. * * * European Centr<strong>al</strong> Bank, Accession countries b<strong>al</strong>ance of payments/Internation<strong>al</strong> investment position statistic<strong>al</strong> methods- februarie 2003.7. * * * European Centr<strong>al</strong> Bank, Monetary <strong>de</strong>velopments in the Euro areafebruarie2002.8. * * * The Offici<strong>al</strong> Site Of European Centr<strong>al</strong> Bank - www.ecb.int.32
Secţiunea Finanţe - ContabilitateRATA INTERNĂ DE RENTABILITATE ŞI RATA INTERNĂ DE RENTABILITATE MODIFICATĂ -CRITERII DE BAZA ÎN ADOPTAREA DECIZIEI PENTRU INVESTIŢIILect.. univ. dr. Dorel BERCEANUUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract. This article treats two of the most important criterionswich could be used in adoption of investment <strong>de</strong>cision of the firm.So, for beginning, we threw out into bold relief intern<strong>al</strong> rate of returnboth un<strong>de</strong>r mod<strong>al</strong>ities of ascertain and economic contents. Afterthat, we pointed out the shortcomings of the criterion, weapproached the problem of modified intern<strong>al</strong> rate of return, and atthe en<strong>din</strong>g we ma<strong>de</strong> a <strong>de</strong>termination of these criterions inconnection with net present v<strong>al</strong>ue criterion.Key words: firm, criterion, rate, cash flow, interpolation, investment project,net present v<strong>al</strong>ue, return, equation, thresholdOpţiunea pentru investiţii presupune selectarea proiectelor <strong>de</strong> investiţii înfuncţie <strong>de</strong> rentabilitatea lor, comparând costul acestora cu suma cash flow-urilor netere<strong>al</strong>izate <strong>din</strong> exploatarea lor. Această comparaţie se poate face fără actu<strong>al</strong>izare,conform principiului sumei <strong>al</strong>gebrice a veniturilor şi cheltuielilor scontate pe durata <strong>de</strong>viaţă a bunului, sau confruntând cash flow-urile nete pe ani cu cheltui<strong>al</strong>a pentruinvestiţii, aduse la momentul opţiunii pentru investiţii. De aceea, în adoptarea <strong>de</strong>ciziei<strong>de</strong> investiţii se folosesc criterii <strong>de</strong> opţiune fără actu<strong>al</strong>izare, numite şi criterii simple<strong>de</strong> opţiune şi criterii <strong>de</strong> opţiune pe baza actu<strong>al</strong>izării.Dintre criteriile pe bază <strong>de</strong> actu<strong>al</strong>izare pot fi folosite:• v<strong>al</strong>oarea actu<strong>al</strong>izată netă;• criteriile <strong>de</strong>rivate <strong>din</strong> v<strong>al</strong>oarea actu<strong>al</strong>izată netă;• rata internă <strong>de</strong> rentabilitate (randament).• rata internă <strong>de</strong> rentabilitate modificată.Rata internă <strong>de</strong> rentabilitate (RIR) (în terminologia americană, Intern<strong>al</strong> Rateof Return -IRR), este acea rată <strong>de</strong> actu<strong>al</strong>izare pentru care v<strong>al</strong>oarea actu<strong>al</strong>izată netăeste zero.Deci, notând RIR=r, ecuaţia <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare a ratei interne <strong>de</strong> rentabilitate este:∑n CFiI 0ii 1 ( 1+r)− =(1)=Cunoscând cash-flow-urile anu<strong>al</strong>e previzionate pentru proiectul <strong>de</strong> investiţiiCF i , v<strong>al</strong>oarea investiţiei I şi durata <strong>de</strong> viaţă a acesteia n, se poate <strong>de</strong>termina r prin douămeto<strong>de</strong>: metoda aproximărilor succesive; cu ajutorul c<strong>al</strong>culatoarelor financiare şi <strong>al</strong>computerelor.Deşi, au la bază, în principiu, o ecuaţie <strong>de</strong> aceeaşi natură, <strong>de</strong>osebirea întrecriteriul VAN şi RIR constă în aceea că, în cazul VAN rata <strong>de</strong> actu<strong>al</strong>izare estecunoscută, <strong>al</strong>ături <strong>de</strong> celel<strong>al</strong>te elemente ce intervin în ecuaţie, urmând a se <strong>de</strong>terminav<strong>al</strong>oarea actu<strong>al</strong>izată netă, în timp ce în cazul criteriului RIR, VAN este cunoscută,urmând a se c<strong>al</strong>cula rata <strong>de</strong> actu<strong>al</strong>izare RIR care face ca VAN să fie zero.33
Revista Tinerilor EconomiştiDacă rata internă <strong>de</strong> rentabilitate pentru un proiect <strong>de</strong> investiţii este r, atuncipentru firma care dă cu împrumut la nivelul ratei r, investiţia nu-i aduce nimic în plusfaţă <strong>de</strong> un plasament pe piaţă la nivelul acestei rate. De aceea, RIR trebuie să fiesuperioară ratei dobânzii fără risc pe piaţa financiară, adică, r ≥ dMetoda aproximărilor succesiveC<strong>al</strong>culul RIR necesită, în principiu, rezolvarea ecuaţiei <strong>de</strong> grad n, (1), carepresupune dificultăţi <strong>de</strong>osebite când n > 2, şi <strong>de</strong> aceea este mai simplu <strong>de</strong> a ne folosi <strong>de</strong>cvasiliniaritatea curbei VAN=f (a), aşa cum se observă <strong>din</strong> fig. 1.Astfel, se <strong>de</strong>termină două v<strong>al</strong>ori x% şi (x+1)% pentru r, consecutive, astfel încâtîn x, VAN >0, iar în x+1, VAN
Secţiunea Finanţe - ContabilitateConform principiului aproximării prin interpolare, se impune coinci<strong>de</strong>nţafuncţiei cu polinomul <strong>de</strong> gradul întâi <strong>al</strong>es pentru aproximare (<strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>regeometric, o dreaptă) în nodurile <strong>de</strong> aproximare x k , x k+1 .Se scrie ecuaţia dreptei care trece prin punctele A(x k ,y k ) şi B(x k+1 ,y k+1 ):x−xky−yk=(2)xk+ 1− xkyk+1− ykRezultă:y =y k + y k+1− y k⋅( x−xk) (3)xk+1− xkşi, <strong>de</strong>ci, polinomul <strong>de</strong> aproximare <strong>de</strong> gradul întâi P(x) este <strong>de</strong> forma:P(x) = y k+1− y k⎡ yk+1− yk⎤⋅ x+ ⎢yk− ⋅ xk⎥ = m⋅ x+n (4)xk+1− xk⎣ xk+1− xk⎦Reprezentând grafic funcţia <strong>de</strong> mai sus obţinem o dreaptă numită dreaptă <strong>de</strong>interpolare. Este evi<strong>de</strong>nt faptul că abaterea ∆(x) =⏐f (x)-P(x)⏐ <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> interv<strong>al</strong>ul(x k , x k+1 ), <strong>de</strong> curbura funcţiei f (x) şi, <strong>de</strong>ci, <strong>de</strong> v<strong>al</strong>oarea lui f"(x).În situaţiile noastre, curbura <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> orizontul <strong>de</strong> timp folosit, asupra căruiaputem interveni mai mult sau mai puţin. În schimb, stă în "puterea noastră" săcosi<strong>de</strong>răm un interv<strong>al</strong> (x k ,x k+1 ) cât mai mic. De aceea recomandăm folosirea a douăpuncte consecutive, adică, x k+1 = x k +1.Criteriul RIR, abordat în această manieră, este un mare consumator <strong>de</strong> timp, înspeci<strong>al</strong>, atunci când avem <strong>de</strong>-a face cu proiecte pe perioa<strong>de</strong> lungi <strong>de</strong> timp, şi dacăc<strong>al</strong>culele sunt făcute manu<strong>al</strong>, proce<strong>de</strong>ul este extrem <strong>de</strong> laborios şi ineficient. Dar, cu unsoft a<strong>de</strong>cvat, acestea pot fi făcute mult mai rapid, astfel încât, în mod obişnuit, nutrebuie să reprezinte o dificultate practică <strong>de</strong>osebită.Metoda <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare cu ajutorul c<strong>al</strong>culatoarelor financiare şi <strong>al</strong>computerelor este una extrem <strong>de</strong> elegantă, utilizată <strong>din</strong> ce în ce mai frecvent <strong>de</strong> cătrefirmele serioase. Astfel, se utilizează fie c<strong>al</strong>culatoare financiare care conţin funcţii <strong>de</strong>genul VAN, RIR, etc., fie pachete soft <strong>de</strong> genul Excel sau Lotus 1-2-3 care conţin foi<strong>de</strong> c<strong>al</strong>cul care au funcţii <strong>de</strong> natura celor specificate anterior.Dacă prin criteriul VAN două proiecte <strong>de</strong> investiţii vor fi comparate numai prinacceeaşi rată <strong>de</strong> actu<strong>al</strong>izare, element suplimentar introdus în mo<strong>de</strong>lul <strong>de</strong> c<strong>al</strong>cul, criteriulRIR prezintă avantajul că RIR este specifică fiecărui proiect şi comparaţia cu orentabilitate stabilită aprioric <strong>de</strong> conducerea firmei sau cu rata dobânzii fără risc pepiaţă este extrem <strong>de</strong> sugestivă. Este evi<strong>de</strong>nt faptul că sunt acceptate acele proiecte acăror rată <strong>de</strong> rentabilitate este superioară ratei "prag" stabilită <strong>de</strong> firmă (aceasta însituaţia proiectelor in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte). În situaţia în care avem <strong>de</strong>-a face cu două sau maimulte proiecte care se exclud reciproc este norm<strong>al</strong> să se reţină proiectul cu rata <strong>de</strong>rentabilitate cea mai mare. De obicei, rata "prag" <strong>de</strong> care se ţine cont, este costul mediupon<strong>de</strong>rat <strong>al</strong> capit<strong>al</strong>ului.O situaţie particulară apare atunci când cash flow-urile generate <strong>de</strong> proiect sunteg<strong>al</strong>e pe parcursul celor n ani (CF).Ecuaţia <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare a ratei <strong>de</strong> rentabilitate (r) este:−n1− ( 1+r)CF⋅− I = 0(5)r35
Revista Tinerilor EconomiştiÎn folosirea criteriului RIR apar probleme atunci când ecuaţia <strong>de</strong> c<strong>al</strong>cul a RIRnu are rădăcini re<strong>al</strong>e, nu are soluţii sau are soluţii multiple datorită faptului că fluxurile<strong>de</strong> intrare şi ieşire <strong>al</strong>ternează <strong>de</strong> la un an la <strong>al</strong>tul având v<strong>al</strong>ori pozitive şi negative.Criteriul RIR nu respectă principiul aditivităţii. Regula <strong>de</strong> aditivitate nefiindsatisfăcută, aceasta obligă conducătorii firmelor să ia în consi<strong>de</strong>rare toate portofoliileposibile <strong>al</strong>e proiectelor <strong>de</strong> investiţii înainte <strong>de</strong> a face opţiunea. De exemplu, dacă într-unan firma studiază p proiecte, aceasta va trebui să studieze0 1 2p pC + C + C + L +C p =2 portofolii pentru a fi sigură că l-a reţinut pe cel carep p pare rata internă <strong>de</strong> rentabilitate cea mai ridicată.I<strong>de</strong>ea ev<strong>al</strong>uării proiectelor pe baza ratei interne <strong>de</strong> rentabilitate modificate(RIRM) (modified intern<strong>al</strong> rate of return - MIRR), a pornit <strong>de</strong> la un inconvenientmajor, şi anume acela <strong>al</strong> ipotezei nere<strong>al</strong>iste <strong>de</strong> reinvestire constată în aceeaşi firmă şi laaceeaşi rată internă <strong>de</strong> rentabilitate a cash flow-urilor viitoare. S-a propus, astfel,utilizarea unei RIRM, care are ca punct <strong>de</strong> pornire reinvestirea cash flow-urilor la o rată<strong>de</strong> rentabilitate specifică firmei şi nu proiectului <strong>de</strong> investiţii an<strong>al</strong>izat. Aceasta s-adovedit a fi un indicator mult mai bun <strong>de</strong> apreciere a rentabilităţii relative şi unproce<strong>de</strong>u mult mai suplu pentru stabilirea bugetelor <strong>de</strong> investiţii.Pentru <strong>de</strong>terminarea relaţiei <strong>de</strong> c<strong>al</strong>cul se proce<strong>de</strong>ază ca în cazul v<strong>al</strong>orii viitoarenete, adică are loc o capit<strong>al</strong>izare la momentul n atât a investiţiei, cât şi a cash flowurilorviitoare, singura <strong>de</strong>osebire constând în faptul că pentru capit<strong>al</strong>izare în cazulinvestiţiei se foloseşte ca rată <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>izare RIRM, iar, în cazul cash flow-urilorviitoare se va utiliza rata <strong>de</strong> rentabilitate specifică firmei la care pot fi reinvestite cashflow-urile viitoare.Aşadar,nnn−iI( 1+ RIRM) = ∑ CFi( 1 + r)(6)n( 1+ RIRM)=1+ RIRM =RIRM =în care:rnnni=1n∑i=1n∑i=1CF ( 1+r)iICF ( 1+r)iI∑ CFi( 1+r)i=1In−in−in−i−1= rata <strong>de</strong> rentabilitate specifică firmei la care pot fi reinvestitecash flow-urile viitoare.RIRM prezintă un avantaj incontestabil comparativ cu RIR, şi anume, acela că,atâta timp cât criteriul RIR presupune că toate cash flow-urile proiectului vor fireinvestite la o rată a dobânzii eg<strong>al</strong>ă cu rata internă <strong>de</strong> rentabilitate a proiectuluirespectiv, criteriul RIRM presupune că toate cash flow-urile generate <strong>de</strong> proiect suntreinvestite la o rată a dobânzii eg<strong>al</strong>ă cu rata costului mediu pon<strong>de</strong>rat <strong>al</strong> capit<strong>al</strong>ului, lucrumult mai re<strong>al</strong>ist care face <strong>din</strong> RIRM un indicator mult mai bun <strong>de</strong> măsurare a36(7)(8)(9)
Secţiunea Finanţe - Contabilitaterentabilităţii proiectului. Acesta este şi motivul care face ca RIRM să fie foarte agreată<strong>de</strong> investitori şi <strong>de</strong> an<strong>al</strong>iştii financiari.În plus, pentru două proiecte <strong>de</strong> aceeaşi mărime prin folosirea criteriului RIRMşi VAN se va ajunge la aceeaşi concluzie (<strong>de</strong> acceptare sau <strong>de</strong> respingere a proiectului),lucru care în cazul utilizării criteriului RIR şi criteriului VAN nu se întâmplăîntot<strong>de</strong>auna. Dacă proiectele sunt, însă, <strong>de</strong> mărimi diferite, pot să apară şi <strong>de</strong> aceastădată rezultate contradictorii.Concluzia ar fi aceea că, <strong>de</strong>şi criteriul RIRM s-a dovedit a fi mai eficient <strong>de</strong>câtcriteriul RIR, totuşi, criteriul VAN rămâne "li<strong>de</strong>rul", şi prin simplul fapt că oferă unindiciu mult mai corect <strong>de</strong>spre contribuţia fiecărui proiect la sporirea v<strong>al</strong>orii firmei,adică criteriul VAN maximizează tot<strong>de</strong>auna averea acţionarilor.BIBLIOGRAFIE1. Berceanu D. Deciziile financiare <strong>al</strong>e firmei, Editura Universitaria,Craiova, 20022. Copeland T.E. Financi<strong>al</strong> Theory and Corporate Policy, Third Edition,Weston J.F Addison-Wesley Publishing Company, New York, 19923. Van Horne J.C. Financi<strong>al</strong> Management and Policy, 11 th Edition, Prentice-H<strong>al</strong>l Inc., New Jersey, 199837
Revista Tinerilor EconomiştiCONSIDERAŢII PRIVIND EVALUAREA ÎNTREPRINDERIILect. univ. drd. Mitu Narcis EduardUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: The invested capit<strong>al</strong> of an enterprise is usu<strong>al</strong>ly i<strong>de</strong>ntifiedwith its corpor<strong>al</strong> shape - fixed means, fields, etc. - assets which maybe ev<strong>al</strong>uated without any problems using classic procedures which,in the present nation<strong>al</strong> economic context, have an important v<strong>al</strong>uein the patrimony of an enterprise, while the intangible assets havean insignificant v<strong>al</strong>ue. As a result, the v<strong>al</strong>ue of an enterprise may bemeasured in accordance with its materi<strong>al</strong> patrimony, but it is <strong>al</strong>sopresent in the capacity of attaining, generating, distributing theintangible resources and <strong>al</strong>so in applying the knowledge bothstrategic<strong>al</strong>ly and operation<strong>al</strong>ly.Key words: ev<strong>al</strong>uation, enterprise, asset, v<strong>al</strong>ue, patrimony, cash-flow, marketprice.Vânzarea unei afaceri în care s-au investit ani <strong>de</strong> muncă înseamnă dorinţ<strong>al</strong>egitimă <strong>de</strong> a obţine cât mai mult posibil în momentul re<strong>al</strong>izării cesiunii întreprin<strong>de</strong>riisau numai a unei părţi <strong>din</strong> ea. Pentru a avea o imagine cât mai apropiată <strong>de</strong> re<strong>al</strong>itate av<strong>al</strong>orii întreprin<strong>de</strong>rii este necesară o ev<strong>al</strong>uare a acesteia. Ev<strong>al</strong>uarea nu este un exerciţiusimplu şi nici o ştiinţă exactă, aceasta <strong>de</strong>pinzând, în mare măsură <strong>de</strong> puterea <strong>de</strong>înţelegere şi capacitatea ev<strong>al</strong>uatorului <strong>de</strong> a se adapta solicitărilor şi mediului. V<strong>al</strong>oarearezultată în urma unei ev<strong>al</strong>uări nu trebuie confundată cu preţul <strong>de</strong> vânzare <strong>al</strong>întreprin<strong>de</strong>rii sau a unei părţi <strong>din</strong> acţiunile ei. Răspunsul la întrebarea: Cât v<strong>al</strong>oreazăîntreprin<strong>de</strong>rea? se poate da utilizând mai multe meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> ev<strong>al</strong>uare. Oricare <strong>din</strong>meto<strong>de</strong>le utilizate nu poate conduce <strong>de</strong>cât la o v<strong>al</strong>oare orientativă a întreprin<strong>de</strong>rii,v<strong>al</strong>oare care va ajuta în stabilirea preţului <strong>de</strong> vânzare.1. Ev<strong>al</strong>uarea prin activul net sau v<strong>al</strong>oarea contabilă netăAceastă metodă încearcă ev<strong>al</strong>uarea întreprin<strong>de</strong>rii prin patrimoniul ei. Astfel,v<strong>al</strong>oarea întreprin<strong>de</strong>rii va fi eg<strong>al</strong>ă cu activul său (imobilizări, stocuri, creanţe clienţi,disponibilităţi băneşti) <strong>din</strong> care se scad datoriile exigibile (împrumuturi, furnizori,impozite, <strong>al</strong>te datorii).V<strong>al</strong>oarea întreprin<strong>de</strong>rii = V<strong>al</strong>oarea activelor - V<strong>al</strong>oarea datoriilorEv<strong>al</strong>uarea se re<strong>al</strong>izează pe baza bilanţului. Limita meto<strong>de</strong>i constă în faptul că eanu reflectă cu exactitate re<strong>al</strong>itatea economică. Bilanţul conţine date istorice, aşa cum <strong>de</strong><strong>al</strong>tfel se găsesc în toată contabilitatea întreprin<strong>de</strong>rii. Dacă în cazul disponibilităţilorbăneşti acestea au o v<strong>al</strong>oare re<strong>al</strong>ă i<strong>de</strong>ntică cu cea înscrisă în bilanţ, v<strong>al</strong>oarea unuiimobil, a unor utilaje, maşini sau a unui stoc <strong>de</strong> marfă poate diferi foarte mult <strong>de</strong> ceeace este înscris în bilanţ.De asemenea, creanţele şi obligaţiile în v<strong>al</strong>ută, în condiţii <strong>de</strong> inflaţie, au <strong>al</strong>tăv<strong>al</strong>oare faţă <strong>de</strong> cea înscrisă în bilanţ.38
Secţiunea Finanţe - ContabilitateAjustarea v<strong>al</strong>orilor <strong>din</strong> bilanţ este uneori favorabilă vânzătorului (reev<strong>al</strong>uareaclădirilor sau terenurilor), <strong>al</strong>teori favorabilă cumpărătorului (stocuri greu vandabile,utilaje uzate sau chiar h<strong>al</strong>e industri<strong>al</strong>e vechi). Pentru ajustări fie se ţine cont <strong>de</strong> indicele<strong>de</strong> inflaţie existent <strong>de</strong> la data achiziţiei până la data curentă, fie se consi<strong>de</strong>ră v<strong>al</strong>orile <strong>de</strong>înlocuire <strong>de</strong> la acea dată <strong>al</strong>e activelor (achiziţia <strong>de</strong> noi active pentru înlocuirea celorvechi).Vânzătorul trebuie să nu uite că v<strong>al</strong>oarea activelor unei societăţi nu este datănumai <strong>de</strong> cea înscrisă în bilanţ ca activ tangibil. Întreprin<strong>de</strong>rea cumulează în timp unanumit nivel <strong>de</strong> cunoştinţe, îşi clă<strong>de</strong>şte o reputaţie şi o clientelă solidă sau, într-uncuvânt, are ceea ce se numeşte goodwill. V<strong>al</strong>orificarea goodwill-ului este bine a fiîncre<strong>din</strong>ţată unui speci<strong>al</strong>ist, <strong>de</strong>oarece renumele sau fondul comerci<strong>al</strong> (goodwill-ul)poate fi mai important <strong>de</strong>cât activele existente într-un anume moment <strong>al</strong> existenţeiîntreprin<strong>de</strong>rii.2. Ev<strong>al</strong>uarea prin multiplu <strong>de</strong> rezultateAceastă metodă are ca principiu <strong>de</strong>terminarea v<strong>al</strong>orii întreprin<strong>de</strong>rii prinrentabilitatea ei, lucru re<strong>al</strong>izabil pornind <strong>de</strong> la rezultatul (net, <strong>de</strong> exploatare, marjabrută) care se multiplică cu rata câştigurilor <strong>din</strong> domeniul <strong>de</strong> activitate <strong>al</strong> societăţii.Metoda are ca punct <strong>de</strong> plecare <strong>al</strong> ev<strong>al</strong>uării, <strong>de</strong>terminarea rezultatului ce seconsi<strong>de</strong>ră a fi relevant. Se poate porni <strong>de</strong> la beneficiul net, aceasta abordare avândavantajul simplicităţii, însă prezintă <strong>de</strong>zavantajul că rezultat net este, <strong>de</strong> cele mai multeori influenţat <strong>de</strong> rezultatele excepţion<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e societăţii. Se poate porni în <strong>de</strong>terminareav<strong>al</strong>orii şi <strong>de</strong> la rezultatul exploatării care prin natura lui elimină veniturile şi cheltuielilefinanciare şi excepţion<strong>al</strong>e sau, <strong>de</strong> la rezultatul curent (rezultatul exploatării plusrezultatul financiar). Dacă, consi<strong>de</strong>răm v<strong>al</strong>abile criteriile anglo-saxone atunci rezultatul<strong>de</strong> pornire va fi EBIT (earnings before interest and tax) respectiv, rezultatul fărăvenituri si cheltuieli financiare si exception<strong>al</strong>e si impozit sau EBITDA (earning beforeinterest, tax, <strong>de</strong>preciation and amortization) respectiv rezultatul prece<strong>de</strong>nt la care seadaugă amortizarea.Perioada la care se face referirea poate fi exerciţiul încheiat, rezultatulprevizionat pentru anul curent sau o medie a mai multor ani.Coeficientul <strong>de</strong> multiplicare (N) <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> sectorul <strong>de</strong> activitate; cu cât acestaeste consi<strong>de</strong>rat mai riscant cu atât coeficientul este mai mic. Chiar şi în cadrul aceluiaşisector întreprin<strong>de</strong>rile mari sunt avantajate faţă <strong>de</strong> cele mici, dar cel mai important factorîn stabilirea coeficientului este potenţi<strong>al</strong>ul <strong>de</strong> creştere.Coeficienţii practicaţi în ţările cu o piaţă mai bine structurată şi care <strong>de</strong>ţininformaţii viabile <strong>de</strong>spre diverse sectoare <strong>de</strong> activitate, prezentaţi ca exemplificare adiferenţelor ce pot să apară, se situează între <strong>de</strong> 5 până la 20 <strong>de</strong> ori rezultatul în funcţie<strong>de</strong> sector :- prelucrarea laptelui între <strong>de</strong> 5 până la 7 ori ;- industria maselor plastice între <strong>de</strong> 7 până la 9 ori ;- bijuterii între <strong>de</strong> 5 până la 8 ori ;- tehnologia informaţiei între <strong>de</strong> 10 până la 20 ori.Această metodă trebuie aplicată cu multă pru<strong>de</strong>nţă pentru a obţine o ev<strong>al</strong>uareapropiată <strong>de</strong> cea re<strong>al</strong>ă.V<strong>al</strong>oarea întreprin<strong>de</strong>rii = N * Rezultat39
Revista Tinerilor Economişti3. Ev<strong>al</strong>uarea prin fluxuri <strong>de</strong> trezorerie (cash-flows)În acest caz o întreprin<strong>de</strong>re poate fi ev<strong>al</strong>uată prin lichidităţile pe care urmeazăsă le genereze în viitor. V<strong>al</strong>oarea ei este dată <strong>de</strong> fluxurile <strong>de</strong> trezorerie (cash-flows)previzion<strong>al</strong>e susceptibile a fi obţinute în următorii ani.Pentru un astfel <strong>de</strong> <strong>de</strong>mers, în primul rând, trebuie să <strong>de</strong>finim metoda <strong>de</strong>măsurare a fluxurilor <strong>de</strong> trezorerie. Armonizarea reglementărilor contabile româneşti cucele europene şi cu standar<strong>de</strong>le internaţion<strong>al</strong>e <strong>de</strong> contabilitate reţin StandardulInternaţion<strong>al</strong> <strong>de</strong> Contabilitate IAS7.Cele doua meto<strong>de</strong>, cea directa şi cea indirectă care pot fi utilizate cu acest scop,fac distincţia între fluxurile <strong>din</strong> activităţi <strong>de</strong> exploatare, activităţi <strong>de</strong> investiţii, activităţi<strong>de</strong> finanţare.Metoda indirectă porneşte <strong>de</strong> la profitul net înainte <strong>de</strong> impozitare la care seadaugă amortizările, cheltuielile şi pier<strong>de</strong>rile financiare şi se scad veniturile <strong>din</strong>investiţii financiare, se ajustează (+/-) diferenţele <strong>de</strong> stocuri şi datorii sau creanţe pentruobţinerea fluxului <strong>din</strong> activităţi <strong>de</strong> exploatare la care se adaugă sau sca<strong>de</strong> fluxul <strong>din</strong>activităţile <strong>de</strong> investiţii şi <strong>de</strong> finanţare.Fluxurile <strong>de</strong> trezorerie <strong>de</strong>terminate prin metoda directă se bazează pe încasările<strong>de</strong> la clienţi <strong>din</strong> care se scad plăţile către furnizori, angajaţi, comisioane bancare,impozit pe profit la care se adaugă sau sca<strong>de</strong> numerarul rezultat <strong>din</strong> activităţi <strong>de</strong>investiţii (achiziţia <strong>de</strong> clădiri, echipamente sau vânzarea lor) şi numerarul rezultat <strong>din</strong>activităţi <strong>de</strong> finanţare (emisiuni <strong>de</strong> acţiuni, cumpărarea <strong>de</strong> acţiuni, împrumuturi petermen lung, plata divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>lor).De cele mai multe ori, atunci când se an<strong>al</strong>izează oportunitatea acordării unuicredit <strong>de</strong> către bănci, se preferă metoda directă da c<strong>al</strong>cul a fluxurilor <strong>de</strong> trezorerie <strong>din</strong>partea clientului.După <strong>al</strong>egerea meto<strong>de</strong>i <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare a fluxurilor <strong>de</strong> trezorerie începe munca<strong>de</strong> construcţie a unei proiecţii a activităţii întreprin<strong>de</strong>rii în următorii cinci sau mai mulţiani. Această muncă presupune o profundă cunoaştere a întreprin<strong>de</strong>rii respective, amediului <strong>de</strong> afaceri, a perspectivelor pieţei interne şi a celei externe şi <strong>de</strong> asemenea ooarecare intuiţie a viitoarelor oportunităţi <strong>de</strong> afaceri <strong>din</strong> domeniul respectiv.Prin re<strong>al</strong>izarea unei astfel <strong>de</strong> situaţii prospective se încearcă să se estimezenevoia viitoare <strong>de</strong> investiţii (corpor<strong>al</strong>e, necorpor<strong>al</strong>e), posibilităţile operaţiunilorfinanciare (achiziţii sau vânzări <strong>de</strong> acţiuni, operaţiuni <strong>de</strong> leasing), necesarul pentruasigurarea funcţionării curente a întreprin<strong>de</strong>rii care să asigure o <strong>de</strong>zvoltare constantă aactivităţilor.Fluxul <strong>de</strong> trezorerie sau <strong>de</strong> lichidităţi se exprimă în echiv<strong>al</strong>ent monetar laputerea <strong>de</strong> cumpărare a zilei. Actu<strong>al</strong>izarea sau exprimarea în preţuri constante necesităajustări <strong>al</strong>e v<strong>al</strong>orilor previzionate. De ce se face această actu<strong>al</strong>izare? În primul rând <strong>din</strong>cauza inflaţiei, iar în <strong>al</strong> doilea rând datorită faptului că banii pe care urmează să-iprimim sunt bani ce nu pot fi investiţi în momentul <strong>de</strong> faţă pentru a produce <strong>al</strong>telichidităţi imediat.Actu<strong>al</strong>izarea se poate face plecând <strong>de</strong> la rata investiţiilor fără risc (împrumuturi<strong>de</strong> stat) la care se adaugă o primă pentru riscul <strong>de</strong> ţară, riscul întreprin<strong>de</strong>rii şi o primăsuplimentară pentru riscul datoriilor întreprin<strong>de</strong>rii. Dacă aceste riscuri sunt mari sepoate ca investitorul (cumpărătorul) să consi<strong>de</strong>re investiţia (achiziţia) nerentabilă.Astfel, se poate spune că re<strong>al</strong>izarea acestui gen <strong>de</strong> previziune care să ţină seama<strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltarea întreprin<strong>de</strong>rii, <strong>de</strong> nivelul inflaţiei, <strong>de</strong> riscurile aferente ţării cât şi <strong>al</strong>e40
Revista Tinerilor EconomiştiCONTRIBUŢII LA EVALUAREA POLITICII DE CURS DE SCHIMB ÎN ROMÂNIA DINPERSPECTIVA INTEGRĂRII ÎN UNIUNEA ECONOMICĂ ŞI MONETARĂ EUROPEANĂPrep. drd. Oana GherghinescuUniversitatea <strong>din</strong> Craiova,Facultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: The present paper focuses on assessing theeffectiveness of the exchange rate policy carried out by the Nation<strong>al</strong>Bank of Romania. For certain periods of time, the management ofthe exchange rate has been subor<strong>din</strong>ated to supporting thecompetitiveness of Romanian exports and thus affected thesuccessfulness of disinflation efforts. Given the fact that theprerequisites for becoming a member state of the EuropeanMonetary Union inclu<strong>de</strong> not only nomin<strong>al</strong> convergence but <strong>al</strong>so re<strong>al</strong>convergence criteria, Romanian monetary authorities aim atfostering the re<strong>al</strong> appreciation of the nation<strong>al</strong> currency, which,correlated with an increase in the nomin<strong>al</strong> GDP, would further onshorten the gap that separates us from the <strong>de</strong>veloped countries.Key words: exchange rate policy, Nation<strong>al</strong> Bank of Romania, EuropeanMonetary Union, nomin<strong>al</strong>/re<strong>al</strong> appreciation/<strong>de</strong>ppreciationÎn economiile <strong>de</strong>zvoltate, autonomia politicii monetare (capacitatea bănciicentr<strong>al</strong>e <strong>de</strong> a ţinti masa monetară sau rata dobânzii) şi managementul cursului <strong>de</strong> schimb(posibilitatea atenuării fluctuaţiilor conjunctur<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e acestuia prin intervenţii <strong>al</strong>e bănciicentr<strong>al</strong>e pe piaţa v<strong>al</strong>utară) sunt invers corelate. Autonomia politicii monetare este cu atâtmai redusă cu cât managementul cursului <strong>de</strong> schimb este mai activ, dispare atunci cândcursul <strong>de</strong> schimb este fix şi este <strong>de</strong>plină în cazul flotării libere a cursului <strong>de</strong> schimb.În cazul economiilor în tranziţie, se poate i<strong>de</strong>ntifica o secvenţi<strong>al</strong>itate a regimurilorcursului <strong>de</strong> schimb, pornind <strong>de</strong> la flexibilitatea redusă a acestora în scopul convergenţeirapi<strong>de</strong> între structurile preţurilor relative interne şi internaţion<strong>al</strong>e, continuând cusporirea gradu<strong>al</strong>ă a flexibilităţii, pe măsura întăririi capacităţii <strong>de</strong> a controla inflaţia prinpolitici macroeconomice interne.Deschi<strong>de</strong>rea spre exterior a economiei româneşti la <strong>de</strong>butul perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> tranziţiea adus cursul <strong>de</strong> schimb <strong>al</strong> mone<strong>de</strong>i naţion<strong>al</strong>e în centrul atenţiei autorităţilor. Ten<strong>din</strong>ţaBăncii Naţion<strong>al</strong>e a României (BNR) <strong>de</strong> a utiliza cursul <strong>de</strong> schimb ca ancorăantiinflaţionistă, prin intervenţii succesive pentru a evita <strong>de</strong>precierea continuă a leuluişi, mai mult, pentru a forţa supraaprecierea lui în termeni re<strong>al</strong>i, a introdus multipledistorsiuni în evoluţia comerţului exterior şi pe piaţa internă.Astfel, imediat după 1989, cursul s-a menţinut supraev<strong>al</strong>uat în comparaţie cuputerea externă <strong>de</strong> cumpărare a mone<strong>de</strong>i naţion<strong>al</strong>e, afectând echilibrul b<strong>al</strong>anţei <strong>de</strong> plăţiprin <strong>de</strong>scurajarea exportatorilor şi încurajarea importatorilor. Folosirea cursului <strong>de</strong>schimb ca ancoră antiinflaţionistă în interv<strong>al</strong>ul 1990-1994 s-a dovedit contraproductivăşi a <strong>de</strong>monstrat că supraev<strong>al</strong>uarea mone<strong>de</strong>i naţion<strong>al</strong>e a fost un lux costisitor şi ineficient,<strong>din</strong> următoarele consi<strong>de</strong>rente:42
Secţiunea Finanţe - Contabilitate• a menţinut <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa <strong>de</strong> finanţarea externă şi a limitat orientarea cătreexport a industriilor româneşti;• a condus la ieftinirea importurilor, periclitând întreaga structurăproductivă naţion<strong>al</strong>ă;• atingerea obiectivului vizat (temperarea procesului inflaţionist) a fostlimitată în timp, dat fiind faptul că operatorii pe piaţă au interpretat supraev<strong>al</strong>uareamone<strong>de</strong>i naţion<strong>al</strong>e ca nesustenabilă şi au inclus marje suplimentare în costuri, <strong>de</strong>teama unei eventu<strong>al</strong>e <strong>de</strong>precieri a leului. Paradox<strong>al</strong>, rata inflaţiei a ajuns să fie<strong>al</strong>imentată exact <strong>de</strong> instrumentele <strong>de</strong>semnate să o limiteze.În aceste condiţii, la nivelul anului 1995, BNR a renunţat la folosirea cursuluiv<strong>al</strong>utar ca ancoră antiinflaţionistă, consi<strong>de</strong>rându-se că o <strong>de</strong>preciere nomin<strong>al</strong>ă în acelaşiritm cu inflaţia ar reprezenta soluţia cea mai potrivită. Integrarea, la finele aceluiaşi an,a segmentelor pieţei v<strong>al</strong>utare a condus la o <strong>de</strong>preciere abruptă, în termeni nomin<strong>al</strong>i, amone<strong>de</strong>i naţion<strong>al</strong>e, susceptibilă să asigure limitarea <strong>de</strong>zechilibrului extern.Pe parcursul anului 1996, autoritatea monetară a intervenit pe piaţă ca vânzătornet <strong>de</strong> v<strong>al</strong>ută, în speci<strong>al</strong> pentru sprijinirea importurilor <strong>de</strong> energie, contribuind prinaceasta la o apreciere continuă a mone<strong>de</strong>i naţion<strong>al</strong>e în raport cu dolarul şi, implicit, la<strong>al</strong>imentarea unor puternice tensiuni pe piaţa v<strong>al</strong>utară şi în evoluţia b<strong>al</strong>anţei <strong>de</strong> plăţi.Nivelul apreciat <strong>al</strong> cursului <strong>de</strong> schimb a <strong>de</strong>venit, în aceste condiţii, nesustenabil, astfelîncât, spre finele anului, moneda naţion<strong>al</strong>ă s-a <strong>de</strong>preciat brusc, cu circa 12% în termeninomin<strong>al</strong>i. Această schimbare <strong>de</strong> situaţie s-a dovedit a fi o sursă <strong>de</strong> inflaţie în anul 1997,mai <strong>al</strong>es prin stimularea anticipaţiilor inflaţioniste, în timp ce exporturile au rămasrelativ inelastice la fluctuaţiile cursului <strong>de</strong> schimb.Şi la nivelul anilor 1998-2003, autoritatea monetară a consi<strong>de</strong>rat ca fiindnea<strong>de</strong>cvată adoptarea cursului <strong>de</strong> schimb ca ancoră a politicii monetare, date fiindnivelul încă prea în<strong>al</strong>t <strong>al</strong> inflaţiei, volumul insuficient <strong>al</strong> rezervelor v<strong>al</strong>utare şimenţinerea unei acute constrângeri externe. Din cauza inflaţiei interne <strong>din</strong>amice, ancora<strong>de</strong> curs ar fi <strong>de</strong>venit nesustenabilă în termeni re<strong>al</strong>i, ajungându-se în timp la o <strong>de</strong>precieremasivă a mone<strong>de</strong>i naţion<strong>al</strong>e. Princip<strong>al</strong>ele obiective fixate <strong>de</strong> autoritatea monetară au fostachitarea integr<strong>al</strong>ă a serviciului datoriei externe şi creşterea rezervelor v<strong>al</strong>utare,concomitent cu continuarea <strong>de</strong>mersurilor <strong>de</strong> susţinere a competitivităţii exporturilorromâneşti şi <strong>de</strong> atenuare a <strong>de</strong>ficitului contului curent.Evoluţiile favorabile înregistrate la nivelul anilor 1999-2000 au presupus, însă,importante eforturi <strong>din</strong> partea autorităţii monetare. Sub impactul intrărilor <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>uristrăine, care au generat un exce<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> v<strong>al</strong>ută pe piaţă, cursul <strong>de</strong> schimb şi-a modificattraiectoria faţă <strong>de</strong> perioa<strong>de</strong>le anterioare, intrând într-un proces lent <strong>de</strong> reapreciere.În aceste condiţii, pentru a putea să-şi urmeze obiectivele fixate, Banca Naţion<strong>al</strong>ăa fost nevoită să intervină pe piaţa v<strong>al</strong>utară pentru a evita aprecierea leului, împiedicândastfel erodarea câştigului <strong>de</strong> competitivitate acumulat până în acel moment. Intervenţiileautorităţii monetare s-au concretizat în cumpărări masive <strong>de</strong> v<strong>al</strong>ută, făcând necesară, încontrapartidă, injectarea unui volum important <strong>de</strong> lichiditate şi intensificarea eforturilor<strong>de</strong> sterilizare a acestui surplus.Politica <strong>de</strong> <strong>de</strong>preciere nomin<strong>al</strong>ă a leului a fost practicată intens la nivelul anilor1999 şi 2000, utilizarea sa fiind diminuată începând <strong>din</strong> anul 2001, aşa cum se poateobserva <strong>din</strong> tabelul nr.1.O an<strong>al</strong>iză comparativă a ratelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>preciere a mone<strong>de</strong>i naţion<strong>al</strong>e în raport cudolarul american şi cu euro, pe <strong>de</strong> o parte, şi a ratei inflaţiei, pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte (Graficulnr.1) relevă că politica <strong>de</strong> <strong>de</strong>preciere nomin<strong>al</strong>ă s-a suprapus, în cea mai mare parte a43
Revista Tinerilor Economiştiinterv<strong>al</strong>ului, unei aprecieri în termeni re<strong>al</strong>i a leului faţă <strong>de</strong> cele două v<strong>al</strong>ute, ceea ce aconstituit şi un factor <strong>de</strong> sprijin pentru <strong>de</strong>zinflaţie.Tabelul 1ROL/USDCurs mediu<strong>al</strong> perioa<strong>de</strong>iDeprecieremedieCurs lasfârşitulperioa<strong>de</strong>iDepreciere/apreciere lasfârşitulperioa<strong>de</strong>iROL/EURCurs mediu<strong>al</strong> perioa<strong>de</strong>iDeprecieremedieCurs lasfârşitulperioa<strong>de</strong>iDeprecierelasfârşitulperioa<strong>de</strong>i1998 8.875,55 19,21% 10.951 26,73% (D) 9.984,25 18,96% 12.788 19,33%1999 15.332,93 42,11% 18.255 40,01% (D) 16.295,57 38,70% 18.331 30,24%2000 21.692,74 29,32% 25.926 29,59% (D) 19.955,75 18,34% 24.118 24,00%2001 29.060,86 25,35% 31.597 17,95% (D) 26.026,89 23,33% 27.881 13,50%2002 33.055,46 12,09% 33.500 5,68% (D) 31.255,25 16.73% 34.919 20,16%2003 33.200,07 0,44% 32.595 2,78% (A) 37.555,87 16,78% 41.117 15,07%Sursa: prelucrare după datele statistice preluate <strong>din</strong> Rapoartele anu<strong>al</strong>e 1998-2003 <strong>al</strong>eBNR%70605040302010Deprecierea leului în raport cudolarul, c<strong>al</strong>culată în funcţie <strong>de</strong>cursul mediu <strong>al</strong> perioa<strong>de</strong>iDeprecierea leului în raport cueuro, c<strong>al</strong>culată în funcţie <strong>de</strong>cursul mediu <strong>al</strong> perioa<strong>de</strong>iRata inflaţiei, nivel mediu anu<strong>al</strong>01998 1999 2000 2001 2002 2003Figura 1Deprecierea mone<strong>de</strong>i naţion<strong>al</strong>e faţă <strong>de</strong> dolarul american, respectiv faţă <strong>de</strong> EUROa fost c<strong>al</strong>culată după relaţia:11-Cotatia directa Cotatia directaD i % =1Cotatia directa i-1un<strong>de</strong>:D i % - <strong>de</strong>precierea mone<strong>de</strong>i naţion<strong>al</strong>e în anul i.i i-1×Menţionăm că, dacă BNR nu ar fi intervenit pe piaţă, leul s-ar fi apreciat şi maiputernic în termeni re<strong>al</strong>i, ceea ce ar fi condus la accelerarea procesului <strong>de</strong> <strong>de</strong>zinflaţie,dar ar fi agravat <strong>de</strong>ficitul contului curent <strong>al</strong> b<strong>al</strong>anţei <strong>de</strong> plăţi externe.Însă, o regulă ignorată la noi în perioada <strong>de</strong> tranziţie a fost aceea că politica <strong>de</strong><strong>de</strong>preciere nomin<strong>al</strong>ă nu poate da rezultate satisfăcătoare simultan în planul îmbunătăţiriipoziţiei externe şi în cel <strong>al</strong> reducerii inflaţiei interne <strong>de</strong>cât dacă este însoţită <strong>de</strong> politici<strong>de</strong> reducere a absorbţiei interne. În caz contrar, ea poate să <strong>de</strong>vină o sursă <strong>de</strong> inflaţie,mai <strong>al</strong>es prin stimularea anticipaţiilor inflaţioniste. Lipsa politicilor <strong>de</strong> acompaniamentpe latura absorbţiei a fost <strong>de</strong>terminată şi <strong>de</strong> preocuparea excesivă a autorităţilorromâneşti pentru nivelul ocupării forţei <strong>de</strong> muncă, ştiut fiind că aceste politici ar fi44100
Secţiunea Finanţe - Contabilitateagravat şomajul. Rezultatul l-a constituit menţinerea economiei româneşti într-o poziţiecaptivă pe spir<strong>al</strong>a <strong>de</strong>precierii nomin<strong>al</strong>e şi a inflaţiei.Privind retrospectiv, în România se poate vorbi <strong>de</strong>spre o <strong>al</strong>ternanţă a perioa<strong>de</strong>lor<strong>de</strong> folosire a cursului nomin<strong>al</strong> <strong>de</strong> schimb pentru reducerea inflaţiei şi a perioa<strong>de</strong>lorprelungite <strong>de</strong> <strong>de</strong>preciere nomin<strong>al</strong>ă vizând competitivitatea, cu preţul unor pier<strong>de</strong>risubstanţi<strong>al</strong>e pe frontul antiinflaţionist.Dat fiind faptul că a<strong>de</strong>rarea la Uniunea Monetară Europeană impune oconvergenţă re<strong>al</strong>ă, nu doar una nomin<strong>al</strong>ă, autorităţile monetare urmăresc să punăaccentul pe aprecierea re<strong>al</strong>ă a mone<strong>de</strong>i naţion<strong>al</strong>e, factor care, corelat cu creşterea PIBnomin<strong>al</strong>, poate să contribuie la scurtarea <strong>de</strong>c<strong>al</strong>ajului ce ne separă <strong>de</strong> ţările <strong>de</strong>zvoltate. Lanivelul anilor 2002-2003, a <strong>de</strong>venit aproape unanim aprobată i<strong>de</strong>ea că apreciereamone<strong>de</strong>i naţion<strong>al</strong>e, generată <strong>de</strong> conjunctura <strong>de</strong> pe piaţa v<strong>al</strong>utară, trebuie acceptată, câtăvreme ritmul <strong>de</strong> creştere a productivităţii muncii îl <strong>de</strong>păşeşte pe cel <strong>al</strong> câştigului s<strong>al</strong>ari<strong>al</strong>re<strong>al</strong>, iar situaţia b<strong>al</strong>anţei <strong>de</strong> plăţi permite re<strong>al</strong>izarea acestui <strong>de</strong>zi<strong>de</strong>rat. Totuşi, trebuie sămenţionăm că particularităţile tranziţiei şi stadiul actu<strong>al</strong> <strong>al</strong> reformei nu-i permitautorităţii monetare să ignore complet poziţia externă a României. Autorităţile monetaretrebuie să aibă în ve<strong>de</strong>re că aprecierea nomin<strong>al</strong>ă a leului poate constitui un factor <strong>de</strong>atracţie pentru intrările <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>uri speculative, <strong>al</strong> căror efect trebuie anulat, chiar dacăacest <strong>de</strong>mers complică eforturile <strong>de</strong> sterilizare ulterioară a surplusului <strong>de</strong> lichiditate.Astfel, pe fondul regimului <strong>de</strong> curs cu flotare controlată, BNR îşi rezervă dreptul <strong>de</strong> aefectua intervenţii limitate pe piaţă, având ca ţinte princip<strong>al</strong>e evitarea fluctuaţiilorexagerate şi prevenirea aprecierii excesive, în termeni re<strong>al</strong>i, a mone<strong>de</strong>i naţion<strong>al</strong>e, <strong>al</strong>cărei pericol nu este <strong>de</strong> neglijat.Influenţarea semnificativă a evoluţiei cursului <strong>de</strong> schimb <strong>al</strong> leului <strong>de</strong> către BNRşi, ulterior, a întregii structuri a randamentelor bancare - prin stabilirea propriei rate <strong>de</strong>dobândă - a inclus elemente <strong>de</strong> discreţionarism în cadrul <strong>de</strong> conducere a politiciimonetare. Instabilitatea cererii <strong>de</strong> monedă şi impredictibilitatea evoluţiei creditului, abazei monetare şi a lui M 2 , mai pregnante în perioada recentă, estompează rolulagregatelor monetare în conducerea politicii monetare, context în care cursul <strong>de</strong> schimbşi, în ultima perioadă, rata dobânzii băncii centr<strong>al</strong>e au <strong>de</strong>venit indicatori mai potriviţipentru caracterizarea atitu<strong>din</strong>ii politicii monetare.BIBLIOGRAFIE1. Antohi, D.Udrea, I.Braun, H.Mecanismul <strong>de</strong> transmisie a politicii monetare în România,Caiete <strong>de</strong> Studii BNR, ianuarie 20032. Isărescu, M. Politici şi perspective privind integrarea României înUniunea Economică şi Monetară, Conferinţa "Procesul <strong>de</strong>convergenţă în cadrul Uniunii Europene", Bucureşti, 23Septembrie 20043. Isărescu, M. România: drumul către Euro, Conferinţa organizată <strong>de</strong>Colegiul Aca<strong>de</strong>mic <strong>al</strong> Universităţii "Babeş-Bolyai", Cluj-Napoca, 20044. http://www.bnro.ro45
Revista Tinerilor EconomiştiCARACTERISTICILE ŞI SPECIFICITATEA PIEŢELOR FINANCIARE INTERNAŢIONALEAsist univ .dr. Roxana NanuAsist. univ. dr. R<strong>al</strong>uca DrăceaUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: An internation<strong>al</strong> financi<strong>al</strong> market has the role to bean attraction and a distribution part at the world level. These, thefinanci<strong>al</strong> markets play an essenti<strong>al</strong> role in the functioning of theinternation<strong>al</strong> capit<strong>al</strong> market. An wi<strong>de</strong> financi<strong>al</strong> market has capit<strong>al</strong>markets, put together the internation<strong>al</strong> banking activities, is relied onan lot of human competences and technologic<strong>al</strong> abilities, and got,fin<strong>al</strong>ly, appropriate reglementation and control procee<strong>din</strong>gs.Keywords: internation<strong>al</strong> financi<strong>al</strong> market, internation<strong>al</strong> capit<strong>al</strong> market,internation<strong>al</strong> banking, reglementation and control procee<strong>din</strong>gsO piaţă financiară internaţion<strong>al</strong>ă are vocaţia <strong>de</strong> a fi un pol <strong>de</strong> atracţie şi <strong>de</strong>redistribuire a capit<strong>al</strong>urilor la nivel mondi<strong>al</strong>. De aceea, pieţele financiare joacă un rolesenţi<strong>al</strong> în funcţionarea pieţelor internaţion<strong>al</strong>e <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>. Rolul lor e la fel <strong>de</strong> importantpentru economia ţărilor în care ele sunt loc<strong>al</strong>izate, şi aceasta <strong>din</strong> următoarele motive:- o piaţă internaţion<strong>al</strong>ă <strong>de</strong> c<strong>al</strong>itate este un atu indispensabil pentru reuşitaeconomică şi financiară a unei ţări <strong>de</strong>zvoltate;- o piaţă financiară internaţion<strong>al</strong>ă creează locuri <strong>de</strong> muncă numeroase,diversificate, foarte a<strong>de</strong>sea cu o v<strong>al</strong>oare adăugată ridicată, şi permite <strong>de</strong>zvoltareaunei veritabile industrii financiare;- o piaţă financiară facilitează finanţarea economiei re<strong>al</strong>e şi a întreprin<strong>de</strong>rilor caresunt la baza <strong>de</strong>zvoltării economice;- o piaţă financiară şi pieţele <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>, care le reprezintă scheletul, facilitează<strong>al</strong>egerile consumatorilor şi economiile cetăţenilor, făcând posibilă o <strong>al</strong>ocareoptimă a resurselor lor în timp.O piaţă financiară mare cuprin<strong>de</strong> pieţele <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>, ea adună activităţi bancareinternaţion<strong>al</strong>e, se sprijină pe un ansamblu <strong>de</strong> competenţe umane şi dibăcie tehnologică,beneficiază, în fine, <strong>de</strong> o reglementare şi <strong>de</strong> proceduri <strong>de</strong> control a<strong>de</strong>cvate.1. O gamă întinsă <strong>de</strong> pieţe <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>O piaţă internaţion<strong>al</strong>ă e mai întâi o piaţă financiară capabilă <strong>de</strong> a satisface nevoileproprii <strong>al</strong>e întreprin<strong>de</strong>rilor, dar o piaţă financiară este astăzi mai mult ca o simplă piaţăbursieră. Ea trebuie să adune numeroase instituţii financiare şi un ansamblu diversificat<strong>de</strong> pieţe <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> care să permită satisfacerea diferitelor obiective <strong>al</strong>e investitorilor şimultiplele nevoi <strong>al</strong>e celor care împrumută.1.1.Piaţa acţiunilor şi a fondurilor propriiPrezenţa unei importante pieţe a fondurilor proprii şi a uverturii s<strong>al</strong>e <strong>de</strong> non-rezi<strong>de</strong>nţişi <strong>de</strong> investitori internaţion<strong>al</strong>i sunt două condiţii primordi<strong>al</strong>e pentru a asigura46
Secţiunea Finanţe - Contabilitate<strong>de</strong>zvoltarea unei pieţe financiare internaţion<strong>al</strong>e. Există, <strong>de</strong> fapt, două tipuri <strong>de</strong> bursă.Unele, precum cea <strong>din</strong> Luxemburg, sunt în esenţă simple centre <strong>de</strong> înregistrare. Altele,precum cele <strong>din</strong> Londra şi New York, colectează şi distribuie capit<strong>al</strong>uri la scarămondi<strong>al</strong>ă şi constituie, <strong>din</strong> acest motiv, veritabile pieţe internaţion<strong>al</strong>e. Numărulacţiunilor străine înscrise la cotare nu e un criteriu în întregime satisfăcător, dar elfurnizează orice ar fi o indicaţie asupra gradului <strong>de</strong> internaţion<strong>al</strong>izare a unei pieţefinanciare.1.2. Piaţa monetară şi pieţele datorieiO piaţă financiară trebuie să pose<strong>de</strong> o piaţă monetară eficace înainte <strong>de</strong> a oferibăncilor posibilitatea <strong>de</strong> a se refinanţa în cele mai bune condiţii posibile.Această piaţă trebuie să fie completată <strong>de</strong> o vastă piaţă <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> pe termen scurtimplicând o mare diversitate a titlurilor financiare: bonuri <strong>de</strong> tezaur, bilete <strong>de</strong> trezorerie,certificate <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit, acceptări bancare. Această piaţă <strong>de</strong> titluri <strong>de</strong> creanţe negociabiletrebuie să permită tezaurului public, întreprin<strong>de</strong>rilor şi diverselor instituţii financiare <strong>de</strong>a se finanţa în cele mai bune condiţii. Ea trebuie să eg<strong>al</strong>eze oportunităţile <strong>de</strong> plasare adiverşilor investitori instituţion<strong>al</strong>i.Piaţa titlurilor pe termen scurt trebuie să fie completată <strong>de</strong> o piaţă a datoriei petermen lung. Aceasta datorie este mai întâi publică dar compartimentul datoriei private,prin care înţelegem segmentul <strong>de</strong> high yeld bonds, trebuie să fie semnificativ. Cele maimari pieţe financiare sunt acelea un<strong>de</strong> piaţa datoriei private se <strong>de</strong>zvoltă pentru a facilitafinanţarea întreprin<strong>de</strong>rilor.În completarea pieţelor obligatare, este <strong>de</strong> dorit să existe şi o piaţă ipotecară, pentrua facilita finanţarea imobiliară, o piaţă a obligaţiunilor şi o piaţă a obligaţiunilorfunciare.1.3. Pieţele <strong>de</strong>rivateCâteva pieţe financiare au <strong>de</strong> la început o fostă vocaţie comerci<strong>al</strong>ă care explicăieşirea la suprafaţă a pieţelor la termen ca cele <strong>din</strong>tâi subiecte. Prezenţa lor intensificăinternaţion<strong>al</strong>izarea unei pieţe financiare, căci ele sunt instrumente <strong>de</strong> gestiuneindispensabile societăţilor <strong>de</strong> comerţ, care sunt internaţion<strong>al</strong>e prin însăşi natura lor.E fără îndoi<strong>al</strong>ă imposibil <strong>de</strong> a <strong>de</strong>zvolta o piaţă financiară plecând numai <strong>de</strong> la pieţelela termen <strong>de</strong> mărfuri, dar este interesant <strong>de</strong> constatat că trei mari pieţe internaţion<strong>al</strong>e(New York, Londra şi Chicago) posedă o gamă întinsă <strong>de</strong> pieţe comerci<strong>al</strong>e la termen şi<strong>de</strong>pun eforturi pentru a crea <strong>al</strong>tele noi.Pieţele <strong>de</strong>rivate nu au <strong>de</strong>venit o maşinărie esenţi<strong>al</strong>ă pentru toată piaţa financiară şinu au căpătat o importanţă re<strong>al</strong>a <strong>de</strong>cât odată cu <strong>de</strong>zvoltarea pieţelor având următoareleactive: acţiuni, titluri financiare cu venit fix şi indici bursieri.Primele pieţe cu contracte la termen cu rata <strong>de</strong> dobândă au fost <strong>de</strong>schise la 20octombrie 1975 şi 6 ianuarie 1976 prin Chicago Board of Tra<strong>de</strong> şi Chicago MercantileExchange pentru a oferi operatorilor posibilitatea <strong>de</strong> a se proteja împotriva riscului <strong>de</strong>fluctuaţie a ratei dobânzii (şi <strong>de</strong> a specula acest risc <strong>de</strong> dobândă). I<strong>de</strong>ea geni<strong>al</strong>ă ainginerilor financiari <strong>din</strong> Chicago, subadiacentă creării pieţelor la termen <strong>de</strong>instrumente financiare, a fost că materia primă <strong>de</strong> cea mai mare importanţă <strong>din</strong> lume eradolarul, că această <strong>de</strong>viză - şi prin urmare toate celel<strong>al</strong>te monezi internaţion<strong>al</strong>e - putea finegociată la termen ca o materie primă obişnuită, că toţi agenţii economici - <strong>de</strong>ci nunumai americanii - erau în legătură prin volatilitatea acestei <strong>de</strong>vize şi că era necesar, în47
Revista Tinerilor Economişticonsecinţă, <strong>de</strong> a pune la punct pieţele <strong>de</strong> contracte înainte <strong>de</strong> a oferi operatorilorposibilitatea <strong>de</strong> a se apăra împotriva riscurilor <strong>de</strong> dobândă.Inovaţia a fost urmată <strong>de</strong> <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea primei pieţe la termen care susţine activeleintangibile: indicii bursieri. Apărute la 24 februarie 1982, aceste contracte fuseserăconceptu<strong>al</strong>izate încă <strong>din</strong> anul 1977. Ele erau rezultatul unei reflexii care condusese laaplicarea la riscul <strong>de</strong> schimb, apoi la riscul ratei dobânzii, a mod<strong>al</strong>ităţilor <strong>de</strong> gestiune ariscului <strong>de</strong> preţ proprii materiilor prime.Dacă opţiunile sunt cumpărate şi vândute începând <strong>din</strong> negura vremurilor, opţiunilenegociabile schimbate pe o piaţă bursieră sunt, în schimb, o creaţie relativ recentă.Originea lor începe odată cu 26 aprilie 1973. Ele aveau ca suport acţiunile. Acesteopţiuni au cunoscut un remarcabil succes şi au fost rapid aclimatizate în <strong>al</strong>te burse <strong>din</strong>Statele Unite, <strong>din</strong> Europa şi în toate pieţele financiare internaţion<strong>al</strong>e.Succesul opţiunilor pe v<strong>al</strong>ori mobiliare a incitat bursele americane <strong>de</strong> produse<strong>de</strong>rivate să introducă opţiuni <strong>al</strong> căror <strong>de</strong><strong>de</strong>subt nu erau acţiunile sau activelenegociabile pe pieţe în numerar, ci contractele la termen. Cu o întârziere consi<strong>de</strong>rabilăfaţă <strong>de</strong> c<strong>al</strong>endarul iniţi<strong>al</strong> (datorată nenumăratelor dificultăţi legislative şi <strong>de</strong>reglementare), bursele americane reuşesc să negocieze opţiuni pe contracte la termenîncepând <strong>din</strong> 1 octombrie 1982. La sfârşitul anului 1985, practic toate activele avute înve<strong>de</strong>re, adică contracte la termen sau produse negociate în numerar, erau utilizate casubadiacent pentru opţiuni. Pieţele <strong>de</strong>rivate (contracte la termen şi opţiuni) <strong>de</strong>veniseră omaşinărie esenţi<strong>al</strong>ă pentru toată piaţa financiară <strong>de</strong>mnă <strong>de</strong> acest nume.2. Activităţile financiare şi bancare internaţion<strong>al</strong>ePrezenţa activităţilor bancare internaţion<strong>al</strong>e este a doua caracteristică a unei pieţefinanciare internaţion<strong>al</strong>e. Caracterul internaţion<strong>al</strong> <strong>al</strong> unei pieţe financiare e cu atât maiînsemnat cu cât băncile străine sunt mai numeroase. Superioritatea Londrei se explică,în parte, prin prezenţa a 650 <strong>de</strong> bănci străine. Progresul pieţei <strong>din</strong> New York a fostaccentuat prin inst<strong>al</strong>area unor instituţii financiare non-americane. Numeroase băncistrăine sunt direct sau indirect reprezentate la Paris, chiar dacă ele sunt mai puţin active<strong>de</strong>cât băncile străine prezente la Londra şi New York.Băncile <strong>de</strong> investiţii ( investment banking în engleză ) sunt prototipul acestorinstituţii financiare. Ele au <strong>de</strong>venit actorii majori şi contururile pieţelor financiareinternaţion<strong>al</strong>e. Ele exercită emisiunea titlului, la interfaţa <strong>din</strong>tre emiţători şi investitori.Ele anima pieţele financiare, <strong>de</strong>clanşând emisiunea acţiunilor sau a obligaţiunilor. Elesfătuiesc întreprin<strong>de</strong>rile asupra capit<strong>al</strong>ului lor şi investitorii asupra plasamentelor lor.Ele administrează riscul.Băncile <strong>de</strong> investiţii sunt în mod intim asociate pieţelor financiare. Ele se afla acoloun<strong>de</strong> se găsesc emiţătorii şi investitorii instituţion<strong>al</strong>i. Băncile <strong>de</strong> investiţii au <strong>de</strong>venitparteneri privilegiaţi ai marilor întreprin<strong>de</strong>ri internaţion<strong>al</strong>e şi pentru a rămâne aşa eletrebuie să îşi <strong>de</strong>zvolte competenţe multiple.La nivelul operaţiunilor pe pieţele financiare, băncile <strong>de</strong> investiţii trebuie săofere servicii <strong>de</strong> c<strong>al</strong>itate care se refera la:• originea şi solidificarea fermă a emisiunilor <strong>de</strong> acţiuni şi titluri obligatare;• la plasamentul emisiunilor pe pieţele primare;• la prezenţa pe pieţele secundare şi pe pieţele <strong>de</strong>rivate.La nivelul întreprin<strong>de</strong>rii, serviciile constau în sfaturi:• privind emisiunile <strong>de</strong> titluri;• privind fuziunile sau achiziţiile;48
Secţiunea Finanţe - Contabilitate• privind operaţiunile financiare importante <strong>de</strong> bilanţ.La nivelul inovaţiei financiare, serviciile oferite <strong>de</strong> băncile <strong>de</strong> investiţii privesc:• montajele financiare asociate emisiunilor <strong>de</strong> titluri;• operaţiunile financiare corporative;• gestiunea riscurilor.Înainte <strong>de</strong> anul 1960, cazul unei <strong>de</strong>vize care nu era utilizată pentru finanţareacomerţului internaţion<strong>al</strong> era un handicap important pentru <strong>de</strong>zvoltarea pieţei financiarece emitea această monedă. După începutul <strong>de</strong>ceniului şapte, progresul pieţeieuro<strong>de</strong>vizelor a contribuit mult la <strong>de</strong>zvoltarea celor mai multe pieţe financiare. Ele pot,în sfârşit, să participe la <strong>de</strong>zvoltarea activităţilor comerci<strong>al</strong>e şi financiare internaţion<strong>al</strong>egraţie <strong>de</strong>pozitelor şi <strong>de</strong>vizelor (în speci<strong>al</strong> în dolari) efectuate <strong>de</strong> non-rezi<strong>de</strong>nţi, şi săremedieze astfel faptul că monezile ţărilor nu prezentau un caracter internaţion<strong>al</strong> foartemarcant.Piaţa euro<strong>de</strong>vizelor facilitează finanţarea comerţului internaţion<strong>al</strong>, dar mai <strong>al</strong>es apermis <strong>de</strong>zvoltarea pieţei <strong>de</strong>pozitelor interbancare (veritabila piaţă monetarăinternaţion<strong>al</strong>ă) şi a pieţei creditelor internaţion<strong>al</strong>e (eurocredite ). Pe o piaţă financiarădată, piaţa euro<strong>de</strong>vizelor e cu atât mai importantă cu cât băncile străine sunt numeroaseşi bine implantate. Aceasta explică cum Londra este piaţa care a profitat cel mai bine <strong>de</strong>această situaţie, <strong>de</strong>venind cel mai important centru mondi<strong>al</strong> <strong>al</strong> pieţei euro<strong>de</strong>vizelor.La confluenţa pieţei monetare (naţion<strong>al</strong>ă şi internaţion<strong>al</strong>ă) cu piaţa <strong>de</strong>pozitelorbancare în <strong>de</strong>vize, se <strong>de</strong>zvoltă în gener<strong>al</strong> o piaţă a schimburilor active asupra cărora senegociază în numerar şi la termen toate <strong>de</strong>vizele utilizate în operaţiunile financiareinternaţion<strong>al</strong>e. Această piaţă este cu atât mai mult <strong>de</strong>zvoltată cu cât comunitateabancară internaţion<strong>al</strong>ă este importantă şi diversificata şi cu cât piaţa <strong>de</strong>pozitelor îneuro<strong>de</strong>vize este voluminoasă.Par<strong>al</strong>el cu progresul pieţelor bancare internaţion<strong>al</strong>e a apărut şi se <strong>de</strong>zvoltă emisiunileinternaţion<strong>al</strong>e <strong>de</strong> titluri (euro-obligaţiuni şi euro- note ) şi numeroase operaţiunifinanciare.Dacă piaţa internaţion<strong>al</strong>ă <strong>de</strong> obligaţiuni este în esenţă constituită <strong>din</strong> euro-emisiuniefectuate în marea lor majoritate pe piaţa financiară <strong>din</strong> Londra, ea nu se mărgineştenumai la acestea, anumite emisiuni zise străine fiind re<strong>al</strong>izate plecând <strong>de</strong> la mai multepieţe financiare şi în speci<strong>al</strong> cele <strong>de</strong> la New York şi Zurich, cu respectareareglementărilor loc<strong>al</strong>e, ceea ce nu reprezintă o constrângere pentru euro-emisiuni.Faptul că o piaţă financiară este reţinută în a re<strong>al</strong>iza emisiuni obligatare străine nu poate<strong>de</strong>cât să intensifice caracterul său internaţion<strong>al</strong>.3. Un ansamblu <strong>de</strong> competenţe umane şi <strong>de</strong> dibăcie tehnologicăAstăzi, mai mult ca ieri şi fără îndoi<strong>al</strong>a mai puţin ca mâine, o piaţă financiarăinternaţion<strong>al</strong>ă este mai întâi şi înainte <strong>de</strong> toate o adunare <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> uman şi competenţefinanciare şi tehnologice produse <strong>de</strong> oameni.Evoluţia comparată între anii 1997 şi 1998 a volumului tranzacţiilor pe pieţele<strong>de</strong>rivate <strong>de</strong> obligaţiuni guvernament<strong>al</strong>e germane la Londra (London Internation<strong>al</strong>Financi<strong>al</strong> Futures and Option Exchange, Liffe ) şi la Frankfurt (Deutsche Terminborse,astăzi <strong>de</strong>numită Eurex) e revelatoare privind incapacitatea <strong>de</strong> înţelegere <strong>de</strong> care daudovadă numeroşi observatori ai unei pieţe financiare.În iulie 1997, Londra re<strong>al</strong>iza 70 % <strong>din</strong> tranzacţii, iar Frankfurt 30 %; în aprilie 1998proporţiile erau inversate - şi câţiva comentatori au concluzionat că Londra pierduse,,războiul pieţelor <strong>de</strong>rivate″. Este exact că tranzacţiile s-au regrupat pe piaţa Eurex, dar49
Revista Tinerilor Economiştioperatorii care interveneau pe această bursă în primul semestru <strong>al</strong> anului 1998 erauîntot<strong>de</strong>auna loc<strong>al</strong>izaţi la Londra. Nimeni nu plecase la Frankfurt. Tehnologia permisesetra<strong>de</strong>rilor să schimbe piaţă fără a schimba birourile sau loc<strong>al</strong>izarea, veniturile şiv<strong>al</strong>oarea adăugată a tra<strong>de</strong>rilor beneficiau întot<strong>de</strong>auna <strong>de</strong> piaţa financiară <strong>de</strong> la Londra.Inginerii financiari care re<strong>al</strong>izau montaje sau produse structurate plecând <strong>de</strong> laprodusele <strong>de</strong>rivate erau întot<strong>de</strong>auna la Londra. În aceeaşi situaţie erau şi vânzătorii carepropuneau investitorilor instituţion<strong>al</strong>i produsele elaborate <strong>de</strong> inginerii financiari.Speci<strong>al</strong>iştii însărcinaţi cu controlul riscurilor în interiorul sălilor <strong>de</strong> bursă erauîntot<strong>de</strong>auna la Londra. Informaticienii şi speci<strong>al</strong>iştii <strong>de</strong> back-offices nu părăsiserăcapit<strong>al</strong>a londoneză. Dacă în aceşti doi ani Liffe a oferit operatorilor un sistem <strong>de</strong>execuţie a or<strong>din</strong>elor informatizat cu performanţe superioare celui Eurex, este absolutsigur că tranzacţiile vor rămâne concentrate la Frankfurt?Ceea ce este a<strong>de</strong>vărat pentru piaţa <strong>de</strong>rivată <strong>de</strong> obligaţiuni <strong>al</strong>e guvernului german vafi <strong>din</strong> ce în ce mai mult a<strong>de</strong>vărat pentru toate pieţele financiare ce negociază produseomogenizate sau relativ standardizate. Având în ve<strong>de</strong>re progresele colos<strong>al</strong>e <strong>al</strong>einformaticii şi <strong>al</strong>e transmiterii <strong>de</strong> informaţie nu va fi necesară <strong>de</strong>plasarea (sau poatepuţin), capit<strong>al</strong>ului uman care se <strong>de</strong>plasează el însuşi în funcţie <strong>de</strong> costuri şi <strong>de</strong>avantajele relative asociate fiecărei pieţe financiare sau fiecărui sistem informatizat.Acestea fiind spuse, piaţa financiară <strong>din</strong> Londra nu va mai fi în că<strong>de</strong>re dacă va puteaconserva la Liffe mersul obligaţiunilor guvernului german.Ceea ce <strong>de</strong>fineşte importanţa unei pieţe financiare este c<strong>al</strong>itatea şi cantitateaangajaţilor, iar odată echipele inst<strong>al</strong>ate e dificil, costisitor şi probabil inutil <strong>de</strong> a le<strong>de</strong>plasa dat fiind progresul comunicaţiei şi <strong>al</strong> informatizării pieţelor. Competenţacapit<strong>al</strong>ului uman explică, în parte, avantajul diferenţiat pe care îl posedă marile pieţefinanciare <strong>de</strong>ja solid implementate, precum Londra şi New York.Această competenţă este mai întâi financiară. C<strong>al</strong>itatea formării ştiinţifice şiuniversitare a operatorilor este un atu consi<strong>de</strong>rabil. Competenţa este apoi tehnologică.Capacitatea <strong>de</strong> a face să funcţioneze sisteme comerci<strong>al</strong>e complexe, precum cel utilizat<strong>de</strong> pieţele bursiere electronice sunt avantaje distinctive <strong>de</strong> primă importanţă pentruanumite pieţe financiare.4. Activităţile <strong>de</strong> asigurareA<strong>de</strong>sea pusă pe planul doi, activitatea <strong>de</strong> asigurare nu rămâne mai puţin esenţi<strong>al</strong>ă în<strong>de</strong>zvoltarea unei pieţe financiare.Asigurarea este în mod fundament<strong>al</strong> o activitate person<strong>al</strong>ă, dar câmpul <strong>de</strong> acţiune <strong>al</strong>companiilor <strong>de</strong> asigurare trebuie să se glob<strong>al</strong>izeze şi concurenţa între pieţe nu înceteazăsă se afirme pentru a conserva şi <strong>de</strong>zvolta chiar ele activităţi <strong>de</strong> asigurare.Asigurarea regrupează diferite domenii:• asigurarea <strong>de</strong> viaţă, un<strong>de</strong> activitatea este, dacă nu exclusiv, cel puţin foartemajoritară, person<strong>al</strong>ă;• asigurarea contra pagubelor, un<strong>de</strong> activitatea pentru o parte importantă, privindgaranţiile maritime, <strong>de</strong> aviaţie, <strong>de</strong> transport, privind riscurile industri<strong>al</strong>e, este <strong>de</strong>natură internaţion<strong>al</strong>ă;• reasigurarea, un<strong>de</strong> activitatea este prin însăşi natura ei, internaţion<strong>al</strong>ă;• curtajul în asigurări.Activitatea <strong>de</strong> asigurare este esenţi<strong>al</strong>ă pentru o piaţă financiară, căci companiileau un rol <strong>de</strong> investitori instituţion<strong>al</strong>i. Ele trebuie, în fine, să plaseze pe pieţele financiarerezervele <strong>de</strong>stinate <strong>de</strong>spăgubirilor care vor fi plătite asiguraţilor, şi se întorc astfel, <strong>din</strong>50
Secţiunea Finanţe - Contabilitatece în ce mai a<strong>de</strong>sea, spre pieţele <strong>de</strong> acţiuni, acolo un<strong>de</strong> ele privilegiaseră mai înaintepieţele obligatare şi imobiliare. Rolul investitorilor instituţion<strong>al</strong>i ai companiilor <strong>de</strong>asigurare este accentuat prin activităţile lor în domeniul gestiunii activelor (assetmanagement ).5. Celel<strong>al</strong>te componente <strong>al</strong>e unei pieţe financiare internaţion<strong>al</strong>eExtensia gamei <strong>de</strong> pieţe <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> şi <strong>de</strong>sfăşurarea activităţilor financiare şi bancareinternaţion<strong>al</strong>e sunt esenţi<strong>al</strong>e în <strong>de</strong>zvoltarea unei pieţe financiare, dar aceasta nuînseamnă că celel<strong>al</strong>te activităţi nu sunt necesare. Menţionăm în mod simplu doarcâteva:• activităţile <strong>de</strong> navlosire, care sunt maritime, aeriene sau rutiere;• operaţiunile <strong>de</strong> negoţ internaţion<strong>al</strong>;• activităţile <strong>de</strong> curtaj;• piaţa euro-obligaţiunilor secundară; prezenţa instituţiilor bancare speci<strong>al</strong>izate şi a<strong>de</strong>ţinătorilor <strong>de</strong> piaţă performanţi operând pe această piaţă creşte forţa <strong>de</strong> atracţie aunei pieţe financiare;• piaţa operelor <strong>de</strong> artă, etc.Aceste activităţi multiple şi variate permit lărgirea gamei <strong>de</strong> servicii oferite <strong>de</strong> opiaţă financiară internaţion<strong>al</strong>ă.6. Reglementarea şi procedurile <strong>de</strong> control a<strong>de</strong>cvatePentru ca o piaţă financiară să poată exercita un veritabil rol internaţion<strong>al</strong>, esteindispensabil să beneficieze <strong>de</strong> o reglementare şi <strong>de</strong> proceduri <strong>de</strong> control a<strong>de</strong>cvate.O piaţă nu se poate <strong>de</strong>zvolta în mod veritabil <strong>de</strong>cât într-un context <strong>de</strong> reglementareliber<strong>al</strong>. Este <strong>de</strong> dorit ca controlul să fie comprehensiv, pragmatic şi aproape <strong>de</strong> re<strong>al</strong>itate.Supravegherea şi controlul activităţilor trebuie să fie completat <strong>de</strong> proceduri <strong>de</strong>autoreglementare. Modificarea sensului şi a mod<strong>al</strong>ităţilor <strong>de</strong> control prea administrativenu implică o <strong>al</strong>inare a rigorii s<strong>al</strong>e.Pentru ca ea să se poată <strong>de</strong>zvolta, este în mod eg<strong>al</strong> necesar ca o piaţă financiară săbeneficieze <strong>de</strong> libertatea cât mai largă posibilă <strong>de</strong> a face schimbări. Ten<strong>din</strong>ţa natur<strong>al</strong>ă anumeroşi responsabili politici <strong>de</strong> a utiliza controlul asupra schimbărilor ca primă linie<strong>de</strong> apărare (şi uneori singura) a mone<strong>de</strong>i lor este un obstacol în creşterea unei pieţefinanciare internaţion<strong>al</strong>e. În pofida acestui fapt, nu este vorba <strong>de</strong> un obstacolinsurmontabil, <strong>de</strong> vreme ce Londra s-a <strong>de</strong>zvoltat între anii 1945 şi 1979 în ciuda unuicontrol <strong>al</strong> schimbărilor relativ sever. Este a<strong>de</strong>vărat ca el nu s-a aplicat <strong>de</strong>cât asupratranzacţiilor în moneda loc<strong>al</strong>ă şi nu a atins activităţile implicând <strong>de</strong>vize diferite <strong>de</strong> lirasterlină.Pe o perioada lungă, ajustarea între diferenţa <strong>de</strong> inflaţie şi variaţia ratelorschimburilor este, dacă nu perfectă, mai puţin satisfăcătoare. Din acest motiv, evoluţiaratelor schimburilor este <strong>de</strong>terminată pe termen lung <strong>de</strong> inflaţia diferenţiată. Pentru amenţine v<strong>al</strong>oarea În schimb, este indispensabil să se pună în practică o politicămonetară a<strong>de</strong>cvată. Creşterea ofertei <strong>de</strong> monedă trebuie să fie fixată la un nivel cepermite ca rata inflaţiei <strong>din</strong>tr-o ţară să nu fie superioară celei <strong>din</strong> princip<strong>al</strong>ele s<strong>al</strong>epartenere.Libertatea schimburilor trebuie să permită rezi<strong>de</strong>nţilor <strong>din</strong>tr-o ţară să cumpere, să<strong>de</strong>ţină şi să utilizeze <strong>de</strong>vize străine, oricare ar fi motivul: finanţarea activităţilorcomerci<strong>al</strong>e, a operaţiunilor <strong>de</strong> plasament şi <strong>de</strong> investiţii financiare. Această libertate51
Revista Tinerilor Economiştitrebuie în mod eg<strong>al</strong> să permită rezi<strong>de</strong>nţilor să se împrumute sau să vândă <strong>de</strong>vizele,înţelegând aici moneda lor naţion<strong>al</strong>ă, a non-rezi<strong>de</strong>nţilor.BIBLIOGRAFIE1. Blake, David Financi<strong>al</strong> market an<strong>al</strong>ysis, McGraw-Hill BookCompany, Londra,19902. Pop, Cornelia Pieţe financiare, Ed. To<strong>de</strong>sco, Cluj-Napoca, 20003. Solnik, B. Internation<strong>al</strong> investments, Addison Wesley PublishingCompany, 199652
Secţiunea Finanţe - ContabilitateCONTROL VERSUS VERIFICAREConf. univ. dr. Sorinel DomnişoruAsist. univ. drd. Radu BălunăPrep. univ. drd. Daniel GoagărăUniversitatea <strong>din</strong> Craiova,Facultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: All the elements which we have present in this work,reflect only one sm<strong>al</strong>l part of what they represents, as a part, of thechecking of the documents, and, of another part, the control of thedocuments which affect and reflect the situation of the patrimoni<strong>al</strong>entity that it leads. Our test of systematization and synthetisationconstitutes a display of the minim<strong>al</strong> conditions which it isrecommends to achieve by the system documents in companies, foroffered, by this it insurances by counseling the firm and exactactivity.Key words: the checking, control, the assessment, management, accountingdiagnoseConducerea bazată pe un sistem a<strong>de</strong>cvat <strong>de</strong> evi<strong>de</strong>nţă şi informare presupune între<strong>al</strong>tele şi asigurarea posibilităţilor <strong>de</strong> efectuare a verificării asupra modului <strong>de</strong><strong>de</strong>sfăşurare a activităţii economico-soci<strong>al</strong>e. Dacă sistemul <strong>de</strong> evi<strong>de</strong>nţă nu există sau nueste organizat corespunzător, atunci verificarea activităţii economice nu se va puteare<strong>al</strong>iza în condiţii a<strong>de</strong>cvate. Însă, controlul, în sensul <strong>de</strong> verificare, nu se confundă cuevi<strong>de</strong>nţa, cu fotografierea şi reflectarea <strong>din</strong>amicii economico-soci<strong>al</strong>e <strong>din</strong>tr-o anumităentitate patrimoni<strong>al</strong>ă, chiar dacă evi<strong>de</strong>nţa riguroasă se constituie, ea însăşi, într-unmijloc <strong>de</strong> control şi urmărire.Potrivit preve<strong>de</strong>rilor Legii contabilităţii, evi<strong>de</strong>nţa implică obligaţia unităţilorpatrimoni<strong>al</strong>e <strong>de</strong> a consemna (imort<strong>al</strong>iza) operaţiile economice şi financiare, înmomentul efectuării lor, în documente justificative, iar pe baza acestora se inserează înevi<strong>de</strong>nţa operativă (registre, condici, fişe <strong>de</strong> magazie s.a.) şi se înregistrează îninstrumentele <strong>de</strong> evi<strong>de</strong>nţă contabilă (registrul jurn<strong>al</strong>, cartea mare, fişe <strong>de</strong> cont, b<strong>al</strong>anţe<strong>de</strong> verificare s.a). De pildă, evi<strong>de</strong>nţa operativă înregistrează fenomenele şi proceseleeconomice în mod operativ, adică în cel mai scurt timp <strong>de</strong> la producerea lor, în unelecazuri simultan cu <strong>de</strong>sfăşurarea operaţiilor, şi la locul apariţiei acestora 4 . Evi<strong>de</strong>nţaoperativă este folosită în<strong>de</strong>osebi pentru a urmări mişcarea stocurilor, a numerarului şidocumentelor, prezenţa la lucru a s<strong>al</strong>ariaţilor, folosirea timpului <strong>de</strong> lucru, <strong>de</strong>rulareacontractelor cu furnizorii şi beneficiarii, consumul <strong>de</strong> energie etc.În schimb, verificarea presupune:• observarea concordanţei, pe <strong>de</strong> o parte, <strong>din</strong>tre activitatea economicofinanciarăşi <strong>de</strong>ciziile conducerii, iar pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte, <strong>din</strong>tre <strong>de</strong>cizii şi legi,norme, standar<strong>de</strong>, or<strong>din</strong>e, previziuni, programe şi <strong>al</strong>tele;4I. Gârleşteanu, Bazele contabilităţii, Editura Universitaria, Craiova, 2001, pg. 17.53
Revista Tinerilor Economişti• preîntâmpinarea apariţiei <strong>de</strong>ficienţelor, neregulilor şi pagubelor;• <strong>de</strong>scoperirea operaţiilor nere<strong>al</strong>e, neeconomice şi neleg<strong>al</strong>e (<strong>de</strong> exemplul,cursele sau mişcările mijlocului <strong>de</strong> transport auto carte nu au legătură cuinteresele unităţii);• relevarea influenţei abaterilor asupra activităţii <strong>de</strong>sfăşurate şi a cauzeloracestora;• stabilirea căilor <strong>de</strong> corectare şi a mijloacelor <strong>de</strong> înlăturare a abaterilor,<strong>de</strong>ficienţelor şi dificultăţilor care îngreunează <strong>de</strong>sfăşurarea optimă aactivităţii economico-soci<strong>al</strong>e.Altfel spus, în sfera verificării financiar-contabile se cuprind obiective privindatât întocmirea documentelor primare conform condiţiilor <strong>de</strong> formă şi <strong>de</strong> conţinut, cât şiorganizarea, re<strong>al</strong>izarea şi conducerea evi<strong>de</strong>nţei operative şi contabile în ve<strong>de</strong>rea<strong>de</strong>terminării cât mai exacte a situaţiei re<strong>al</strong>e existente.Totodată, datele consemnate în documentele primare, în evi<strong>de</strong>nţa operativă şicontabilă au cea mai largă utilizare în efectuarea verificărilor, întrucât acestea reflectăîntreaga activitate economică, financiară şi gestionară a entităţilor patrimoni<strong>al</strong>e şi pebaza lor organele <strong>de</strong> control îşi susţin constatările. În consecinţă, sistemul <strong>de</strong> documenteşi evi<strong>de</strong>nţă este atât obiect <strong>al</strong> verificării, cât şi sursă <strong>de</strong> informaţii pentru verificareaactivităţii economice, financiare şi gestionare.Pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte, dacă an<strong>al</strong>izăm controlul ca măsură a stăpânirii activităţii<strong>de</strong>rulate, atunci toate documentele justificative, operative şi contabile, precum şinormele <strong>de</strong> utilizare şi circulaţie a acestora <strong>de</strong>vin mijloace <strong>de</strong> control. Astfel, în măsuraîn care într-o unitate:- se cunosc normele privind documentele ce trebuie întocmite în diversesituaţii, cum trebuie întocmite, în câte exemplare şi cum circulă etc.şi- se aplică corect şi consecvent aceste norme, în aceeaşi măsură secreează condiţiile <strong>de</strong>rulării unei activităţi riguroase. Această rigoare este cea care creşteşansele managerului, inclusiv contabil, în direcţia exercitării unui control facil sau aunei stăpâniri a<strong>de</strong>cvate a <strong>de</strong>partamentului aflat în subor<strong>din</strong>e.Pentru control, caracteristicile esenţi<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e documentelor constau în faptul că:• reflectă situaţia patrimoni<strong>al</strong>ă, mişcările şi transformărilere<strong>al</strong>izate în unitate şi în legătură cu aceasta;• angajează răspun<strong>de</strong>rea persoanelor implicate în:‣ ordonarea sau dispunerea operaţiilor;‣ re<strong>al</strong>izarea efectivă a acţiunilor;‣ întocmirea şi semnarea documentelor;‣ avizarea şi aprobarea operaţiilor şi înscrisurilor;‣ înregistrarea în evi<strong>de</strong>nţe a documentelor şi, implicit, aoperaţiilor economice <strong>de</strong>rulate;• pe baza lor se exercită verificarea financiar - contabilă.Datorită consi<strong>de</strong>rentelor enumerate, documentele trebuie să în<strong>de</strong>plineascăanumite cerinţe atât în ceea ce priveşte structura, cât şi circulaţia şi păstrarea lor,indiferent <strong>de</strong> mijloacele utilizate pentru întocmirea lor şi prelucrarea datelor. În acestsens, este necesar ca fiecare înscris folosit ca document justificativ <strong>de</strong> către contabilitateşi control să conţină unele elemente obligatorii. Nu consi<strong>de</strong>răm necesară enumerarea54
Secţiunea Finanţe - Contabilitatelor 5 , însă vom insista pe cerinţele şi criteriile recomandate a se lua în consi<strong>de</strong>rare <strong>de</strong> ceice efectuează verificări. 6Verificarea documentelor justificative se efectuează, <strong>de</strong> regulă, înainte <strong>de</strong>înregistrarea în conturi, dar şi după aceasta, sub aspectul formei şi <strong>al</strong> fondului sauconţinutului. Atunci când verificăm documentele <strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> formei, celpuţin <strong>din</strong> perspectivă teoretică, nu ne punem problema c<strong>al</strong>ităţii şi re<strong>al</strong>ităţii operaţiilorconţinute <strong>de</strong> respectivele documente, ci a c<strong>al</strong>ităţii şi a<strong>de</strong>cvării documentelor utilizatepentru consemnarea operaţiilor respective. Cu <strong>al</strong>te cuvinte, persoanele ce efectueazădiverse verificări până să se pronunţe asupra fondului operaţiilor, trebuie să examinezeforma documentelor ce reflectă respectivele operaţii.Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> formei, verificarea documentelor are următoareleobiective: autenticitatea documentelor, re<strong>al</strong>itatea întocmirii şi a <strong>al</strong>tor tratamente aplicatedocumentelor, precum şi efectuarea corectă a c<strong>al</strong>culelor.În legătură cu termenul ″autentic″, Dicţionarul Explicativ <strong>al</strong> Limbii Româneprecizează în mod expres ce se înţelege prin document autentic, 7 respectiv acel ″actîntocmit cu toate formele leg<strong>al</strong>e″. Altfel spus, documentul întocmit pentru reflectareaunei operaţii este cel ataşat în mod a<strong>de</strong>cvat acelei operaţii, <strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re leg<strong>al</strong>.Verificarea autenticităţii documentelor urmăreşte:‣ dacă formularele utilizate sunt cele corespunzătoare. De pildă, pentru achiziţia unuiutilaj ce nu necesită montaj este norm<strong>al</strong> să se întocmească procesul verb<strong>al</strong> <strong>de</strong>recepţie (eventu<strong>al</strong> şi <strong>de</strong> punere în funcţiune). Însă, este neregulamentar ca pentrurespectiva achiziţie, cu ocazia recepţiei, să se întocmească nota <strong>de</strong> recepţie şiconstatare <strong>de</strong> diferenţe, aceasta fiind recomandată în cazul aprovizionării <strong>de</strong> stocuri.Dacă se achiziţionează utilaje ce necesită montaj, atunci, la recepţia respectiveiachiziţii, se poate întocmi nota <strong>de</strong> recepţie şi constatare <strong>de</strong> diferenţe, urmând ca întrofază fin<strong>al</strong>ă, cu ocazia inst<strong>al</strong>ării şi probelor tehnologice, să se întocmească procesulverb<strong>al</strong> <strong>de</strong> punere în funcţiune a utilajului;‣ completarea formularelor cu toate elementele necesare;‣ completarea corectă a datelor, existenţa eventu<strong>al</strong>elor f<strong>al</strong>sificări şi ştersături, cum arfi transformarea cifrelor, adăugirile <strong>de</strong> text, corecturi nesemnate şi <strong>al</strong>tele asemenea;‣ existenţa semnăturilor origin<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e persoanelor în drept să dispună, să execute sausă controleze operaţiile respective sau care au eliberat sau primit v<strong>al</strong>ori;‣ concordanţa semnăturilor <strong>de</strong> pe document cu semnăturile aceloraşi persoane <strong>de</strong> pe<strong>al</strong>te documente sau cu specimenele <strong>de</strong> semnături;‣ existenţa anexelor şi concordanţa <strong>din</strong>tre document şi justificările aferente s.a.Neîn<strong>de</strong>plinirea uneia sau mai multor condiţii <strong>din</strong>tre cele menţionate constituieelemente prin lipsa cărora documentele îşi pierd forţa lor juridică (probatorie), ca <strong>de</strong>exemplu:5 Vezi Ministerul Finanţelor – Norme metodologice pentru întocmirea şi utilizareaformularelor comune privind activitatea financiară şi contabilă, Editura Economică,Bucureşti, 1998, pg. 19-20.6 Inclu<strong>de</strong>m în această categorie nu numai auditorii sau revizorii, ci toate persoanele careau legătură cu operaţiile sau documentele verificate.7 Sensul documentului autentic este oarecum diferit <strong>de</strong> cel <strong>al</strong> tabloului (operă <strong>de</strong> artă)autentic, întrucât atunci când suntem în faţa unei picturi autentice înţelegem că aceastaeste cea re<strong>al</strong>ă şi nu un plagiat, în faţa unei opere veritabile şi nu în faţa unei imitaţii;problemele în cazul autenticităţii operei <strong>de</strong> artă nu sunt <strong>de</strong> formă ci <strong>de</strong> conţinut.55
Revista Tinerilor Economişti– lipsa semnăturii primitorului v<strong>al</strong>orilor;– inexistenţa şi/sau leg<strong>al</strong>itatea procurii (<strong>de</strong>legaţiei) în ipoteza plăţilor făcute prin terţis.a.Re<strong>al</strong>itatea întocmirii şi a <strong>al</strong>tor tratamente aplicate documentelor – verificareaacestui obiectiv se re<strong>al</strong>izează în raport cu cerinţele leg<strong>al</strong>e privind momentul, locul şicondiţiile întocmirii, transmiterii, prelucrării şi păstrării documentelor.De regulă, documentele care reflectă operaţii patrimoni<strong>al</strong>e, generatoare <strong>de</strong>drepturi şi obligaţii, se întocmesc la termenele stabilite şi în condiţiile respectării legii,a căror nesocotire lezează şi pune sub semnul îndoielii v<strong>al</strong>abilitatea lor.Un exemplu sugestiv poate fi prezentat în legătură cu modul <strong>de</strong> întocmire aregistrului <strong>de</strong> casă. Astfel, registrul <strong>de</strong> casă, conform normelor leg<strong>al</strong>e, se poate întocmicu ajutorul mijloacelor electronice <strong>de</strong> concepere şi printare sau în sistem "clasic". Prinaceleaşi norme leg<strong>al</strong>e însă, casierul este obligat să întocmească registrului <strong>de</strong> casă zilnic(în fiecare zi în care sunt <strong>de</strong>rulate operaţii cu numerar prin casieria unităţii). Aceastaînseamnă, în cadrul unui sistem <strong>de</strong> lucru actu<strong>al</strong>, că la fin<strong>al</strong>ul zilei casierul trebuie săprinteze registrul <strong>de</strong> casă aferent respectivei zile, să-l semneze şi să-l pregătească pentrupredare către serviciul financiar-contabilitate. Dacă verificatorul constată că pe osingură pagină sunt listate toate operaţiile <strong>de</strong>rulate prin casierie <strong>din</strong>tr-o săptămână sau<strong>din</strong>tr-o lună, oricum <strong>din</strong> mai multe zile cu mişcări <strong>de</strong> numerar prin casierie, atuncireiese în mod evi<strong>de</strong>nt că registrul <strong>de</strong> casă nu a fost întocmit zilnic. Situaţia et<strong>al</strong>ată estesancţionată <strong>de</strong> lege, întrucât neîntocmirea la timp/zi a registrului <strong>de</strong> casă diminueazăresursele controlului şi oferă posibilitatea unor "regularizări interne", <strong>de</strong> cele mai multeori ineficiente pentru entitatea juridică în ansamblul ei.Efectuarea corectă a c<strong>al</strong>culelor - controlul aritmetic <strong>al</strong> documentelor care conţinc<strong>al</strong>cule are menirea:‣ să obţină siguranţa aplicării juste a procedurilor <strong>de</strong> c<strong>al</strong>cul <strong>din</strong> cadruldocumentului şi a stabilirii corecte a cantităţilor şi v<strong>al</strong>orilor în documente;‣ să înlăture erorile <strong>de</strong> c<strong>al</strong>cul care pot <strong>de</strong>natura conţinutul operaţiilor economiceşi financiare.Practic, sunt cazuri în care c<strong>al</strong>culele sunt greşite intenţionat şi ascund frau<strong>de</strong>,<strong>de</strong>lapidări, sustrageri, nereguli etc., ca <strong>de</strong> exemplu, c<strong>al</strong>cule greşite în registrul <strong>de</strong> casă,în raportul <strong>de</strong> gestiune s.a.Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> conţinutului, verificarea documentelor are ca obiectiveleg<strong>al</strong>itatea, re<strong>al</strong>itatea, necesitatea, oportunitatea şi economicitatea-eficienţa operaţiiloreconomice şi financiare consemnate în documente, forma sau c<strong>al</strong>itatea documentelortrecând în plan secundar.Leg<strong>al</strong>itatea operaţiilor economice şi financiare consemnate în documente – <strong>din</strong>această perspectivă, verificarea are în ve<strong>de</strong>re principiul conform căruia în cadruloricărei operaţii economice este necesar să se respecte preve<strong>de</strong>rile tuturor actelornormative în vigoare. Altfel spus, cel ce verifică urmăreşte ca operaţiile economice,reflectate <strong>de</strong> documentele primare, să fie re<strong>al</strong>izate conform normelor leg<strong>al</strong>e şiansamblului principiilor şi regulilor procedur<strong>al</strong>e care îi sunt aplicabile, în vigoare ladata efectuării operaţiei. În acest scop, conţinutul documentelor justificative seconfruntă cu preve<strong>de</strong>rile leg<strong>al</strong>e şi regulamentare în vigoare şi se stabileşte concordanţa<strong>din</strong>tre ele.Baza juridică a acestui control o constituie legile, hotărârile <strong>de</strong> guvern, or<strong>din</strong>ele,regulamentele şi instrucţiunile, <strong>al</strong>te norme care servesc drept criteriu pentru stabilirea56
Secţiunea Finanţe - Contabilitateleg<strong>al</strong>ităţii operaţiilor efectuate şi a acţiunilor person<strong>al</strong>ului, a eventu<strong>al</strong>elor abateri înactivitate.Verificarea leg<strong>al</strong>ităţii poate presupune obţinerea răspunsurilor la întrebări <strong>de</strong>tipul:• dacă plăţile se efectuează conform normelor financiare (Regulamentuloperaţiunilor <strong>de</strong> casa şi regulamentelor emise <strong>de</strong> Banca Naţion<strong>al</strong>ă a României);• dacă vânzarea cu amănuntul a mărfurilor se regăseşte în obiectul <strong>de</strong> activitate <strong>al</strong>agentului economic ce o practică;• dacă la baza tuturor serviciilor asigurate <strong>de</strong> terţi se regăseşte contractul saucomanda şi dacă acestea fundamentează o prestaţie leg<strong>al</strong>ă etc.Cu ocazia examinării conţinutului operaţiilor reflectate în documente, pentru a seobserva în ce măsură s-au efectuat în limitele leg<strong>al</strong>e, dacă se constată abateri, atuncipersoana ce efectuează verificarea trebuie să poată preciza şi dispoziţiile leg<strong>al</strong>eîncălcate. Altfel spus sau conform uzanţelor juridice, nu este suficient faptul căverificatorului i se pare o anumită operaţie anorm<strong>al</strong>ă sau imor<strong>al</strong>ă. Este absolut necesarca acesta să i<strong>de</strong>ntifice foarte clar preve<strong>de</strong>rile leg<strong>al</strong>e nerespectate, <strong>al</strong>tfel el poate fi acuzat<strong>de</strong> intenţii rele, abuz în serviciu sau <strong>de</strong> c<strong>al</strong>omnie, chiar dacă se pronunţă asupra uneioperaţii anorm<strong>al</strong>e.Re<strong>al</strong>itatea operaţiilor economice şi financiare consemnate în documente - în acestsens, organul <strong>de</strong> controlul sau cel ce efectuează verificarea stabileşte dacă faptelereflectate în documente s-au produs în limitele, condiţiile şi la locul indicat în acestea.De pildă, cu ocazia justificării avansului spre <strong>de</strong>contare, s<strong>al</strong>ariatul a inserat şi implicit aataşat or<strong>din</strong>ului <strong>de</strong> <strong>de</strong>plasare bilete <strong>de</strong> călătorie (transport) care nu se încadrează îninterv<strong>al</strong>ul cronologic în care acesta s-a <strong>de</strong>plasat în "interes <strong>de</strong> serviciu" în <strong>al</strong>tă loc<strong>al</strong>itate.Situaţia constatată sugerează verificatorului că respectiva <strong>de</strong>plasare poate fi o operaţieire<strong>al</strong>ă.Consi<strong>de</strong>răm că "diagnosticarea" unei operaţii economice trebuie amănunţitinvestigată şi suficient fundamentată, astfel încât opinia emisă, <strong>de</strong> cel ce efectueazăverificarea, să fie ireproşabilă. Astfel, atunci când există incertitu<strong>din</strong>e asupra re<strong>al</strong>ităţiioperaţiilor se recurge la tehnici <strong>de</strong> verificare suplimentare, solicitându-se celor care audispus operaţiile, au semnat şi aprobat documentul să confirme re<strong>al</strong>itatea operaţiilor şiautenticitatea semnăturilor <strong>de</strong> pe documente. În unele situaţii este indicat să se solicite<strong>de</strong>claraţii scrise şi <strong>de</strong> la persoanele care au fost martore la operaţia respectivă sau careau avut cunoştinţă <strong>de</strong>spre întocmirea documentului verificat. Când documentele încauză fac dovada unor intrări se verifică faptic, dacă este posibil, şi existenţamijloacelor materi<strong>al</strong>e respective.Controlul necesităţii operaţiilor economice şi financiare consemnate îndocumente are în ve<strong>de</strong>re gradul <strong>de</strong> utilitate a operaţiilor, consumurilor sau cheltuielilorce reies <strong>din</strong> documente, astfel încât să se înlăture risipa, cheltuielile inutile etc. Deexemplu, nici pe <strong>de</strong>parte nu poate fi necesară o reparaţie la un utilaj nou, recentachiziţionat care a fost exploatat o scurtă perioadă <strong>de</strong> timp, în condiţii norm<strong>al</strong>e <strong>de</strong> lucru.Pentru verificarea oportunităţii operaţiilor economice şi financiare consemnate îndocumente, se are în ve<strong>de</strong>re dacă momentul <strong>al</strong>es şi locul stabilit pentru executareadiverselor activităţi sunt cele corespunzătoare, atât <strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re economic, cât şipentru buna <strong>de</strong>sfăşurare a activităţii. Această verificare este necesară întrucât o operaţieeconomico-financiară poate să fie re<strong>al</strong>ă şi leg<strong>al</strong>ă, dar să nu fie oportună <strong>din</strong> punct <strong>de</strong>ve<strong>de</strong>re economic.57
Revista Tinerilor EconomiştiSe spune că "înţeleptul îşi cumpără vara sanie şi iarna căruţă". Sensul acesteiexpresii nu trebuie privit ad literam, ci păstrând spiritul acesteia. Astfel putem consi<strong>de</strong>raoportun:– să aprovizionăm întreprin<strong>de</strong>rea cu diverse stocuri atunci când preţurile <strong>de</strong>cumpărare sunt cele mai mici, dar privind şi spre momentul în care acestea <strong>de</strong>vinnecesare consumului intern (luând în c<strong>al</strong>cul costurile şi pier<strong>de</strong>rile aferente stocăriiprelungite sau în<strong>de</strong>lungate, efectul imobilizării resurselor financiare în respectivelestocuri şi atele);– să efectuăm lucrările <strong>de</strong> construcţii, <strong>de</strong> pildă, în perioada anului a<strong>de</strong>cvată <strong>din</strong>punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> regimului termic, luând în consi<strong>de</strong>rare şi ritmul tehnologic <strong>de</strong>efectuare a lucrărilor;– să creştem preţurile produselor noastre atunci când firmele concurente reducpreţurile <strong>de</strong> vânzare la produse similare sub preţurile noastre iniţi<strong>al</strong>e? De regulă, o astfel<strong>de</strong> politică nu este oportună, ci se recomandă <strong>al</strong>te opţiuni: reducerea costurilor <strong>de</strong>producţie, i<strong>de</strong>ntificarea <strong>al</strong>tor produse pentru care se pot oferi preţuri competitive etc.Verificarea economicităţii sau performanţei operaţiilor consemnate îndocumente urmăreşte simultan: măsura în care se asigură minimizarea costului resurselor <strong>al</strong>ocate uneiactivităţi, fără a compromite re<strong>al</strong>izarea în bune condiţii a obiectivelor propusepentru respectiva activitate; dacă s-au folosit mijloace şi resursele cele mai convenabile şi dacă prinefectuarea operaţiei se obţine un avantaj economico-financiar; raportul <strong>din</strong>tre rezultatele obţinute şi intenţiile sau obiectivele propuse.Altfel spus, verificarea performanţei operaţiilor consemnate în documenteurmăreşte gradul <strong>de</strong> în<strong>de</strong>plinire cu eforturi minime a obiectivelor <strong>de</strong>clarate <strong>al</strong>e uneiactivităţi şi relaţia <strong>din</strong>tre impactul dorit şi impactul efectiv <strong>al</strong> operaţiei respective.În re<strong>al</strong>itate, <strong>de</strong>limitarea între verificarea <strong>de</strong> formă şi cea <strong>de</strong> conţinut este foartegreu <strong>de</strong> re<strong>al</strong>izat. De exemplu, în cazul or<strong>din</strong>ului <strong>de</strong> <strong>de</strong>plasare menţionat anterior,verificarea care ne-a sesizat unele <strong>de</strong>fecte <strong>de</strong> formă, care fac necesară aprofundareaproblemelor pentru a <strong>de</strong>termina dacă, pe fond, fie s<strong>al</strong>ariatul nu a fost în re<strong>al</strong>itate în<strong>de</strong>legaţie, fie nu a făcut <strong>de</strong>plasarea cu mijloacele <strong>de</strong> <strong>de</strong>plasare menţionate în referatuljustificativ, fie, pe formă, <strong>din</strong>tr-o eroare, nu a ataşat biletele <strong>de</strong> transport a<strong>de</strong>cvate.Practic, cu ocazia verificărilor se pot constata documente care:– în<strong>de</strong>plinesc condiţiile <strong>de</strong> formă, dar nu reflectă operaţii economice re<strong>al</strong>e (notele<strong>de</strong> retur şi notele <strong>de</strong> transfer fictive întocmite <strong>de</strong> gestionar pentru acoperire<strong>al</strong>ipsurilor);– nu în<strong>de</strong>plinesc condiţiile <strong>de</strong> formă, dar reflectă operaţii economice re<strong>al</strong>e şi chiarleg<strong>al</strong>e;– nu în<strong>de</strong>plinesc condiţiile <strong>de</strong> formă cu scopul <strong>de</strong> a acoperi <strong>de</strong>fecte <strong>de</strong> conţinut,respectiv, operaţii ileg<strong>al</strong>e;– nu în<strong>de</strong>plinesc unele condiţii atât <strong>de</strong> formă cât şi <strong>de</strong> conţinut.Exemple:– modificarea necertificată a datei eliberării materi<strong>al</strong>elor <strong>de</strong> pe bonul <strong>de</strong> consum,efectuată <strong>de</strong> gestionar <strong>din</strong> cauză că nu a dat la <strong>de</strong>scărcare bonul respectiv înziua eliberării materi<strong>al</strong>elor este o abatere <strong>de</strong> la condiţiile <strong>de</strong> formă; cu totul <strong>al</strong>taeste situaţia în care gestionarul a reţinut intenţionat bonul pentru a nu seevi<strong>de</strong>nţia eliberarea materi<strong>al</strong>elor în scopul nereliefării plusurilor în gestiune;58
Secţiunea Finanţe - Contabilitate– modificarea pe o factură la cantitate, preţ unitar sau tot<strong>al</strong>, prin ştersături, poatefi o eroare <strong>de</strong> formă, însă, atunci când prin această intervenţie datele se pun încontradicţie cu situaţia re<strong>al</strong>ă şi leg<strong>al</strong>itatea, aceasta <strong>de</strong>vine o problemă <strong>de</strong>conţinut, întrucât prin înscrisul respectiv se <strong>de</strong>naturează, se f<strong>al</strong>sifică re<strong>al</strong>itatea.În consecinţă, documente necorespunzătoare <strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> conţinutuluisunt acelea care <strong>de</strong>şi cuprind toate datele (cantitatea, v<strong>al</strong>oarea, semnăturile necesareetc.) nu au la bază operaţii economice re<strong>al</strong>e sau leg<strong>al</strong>e, <strong>de</strong> fapt aceste documente suntcele care încearcă să ascundă re<strong>al</strong>itatea.Verificarea modului în care documentele justificative circulă în cadrul unităţiipatrimoni<strong>al</strong>e are ca obiect existenţa şi respectarea normelor cu privire la graficul <strong>de</strong>circulaţie a documentelor justificative. Graficul <strong>de</strong> circulaţie a documentelorjustificative are menirea să asigure circulaţia raţion<strong>al</strong>ă şi unitară a documentelor,creează condiţiile necesare re<strong>al</strong>izării a<strong>de</strong>cvate a tuturor formelor <strong>de</strong> evi<strong>de</strong>nţă. Graficulare caracter obligatoriu pentru entităţile publice şi <strong>de</strong> recomandare pentru ceil<strong>al</strong>ţi agenţieconomici, se întocmeşte <strong>de</strong> directorul economic, contabilul-şef sau o <strong>al</strong>tă persoanăîmputernicită să în<strong>de</strong>plinească această funcţie. Se aprobă <strong>de</strong> administrator sau persoanacare are obligaţia gestionării patrimoniului.La întocmirea graficului se ţine seama <strong>de</strong> normele <strong>de</strong> utilizare a formularelor,precum şi <strong>de</strong> următoarele elemente <strong>de</strong> conţinut minim<strong>al</strong>e:– <strong>de</strong>numirea documentelor;– persoanele care poartă răspun<strong>de</strong>rea dispunerii, întocmirii, avizării, prelucrăriioperaţiilor şi arhivării documentelor;– situaţiile în care este necesară întocmirea şi termenul stabilit pentru predareadocumentelor;– numărul <strong>de</strong> exemplare şi <strong>de</strong>stinaţia acestora;– <strong>al</strong>te elemente care se apreciază ca fiind necesare.Graficele <strong>de</strong> circulaţie a documentelor se pot prezenta sub formă <strong>de</strong> text sauscheme şi pot fi întocmite ca:– grafice individu<strong>al</strong>e – care cuprind documentele şi lucrările ce se execută <strong>de</strong>către o anumită persoană;– grafice <strong>de</strong> structură – care cuprind documentele şi lucrările <strong>din</strong> cadrul unuicompartiment <strong>al</strong> unităţii patrimoni<strong>al</strong>e;– grafice sintetice – care cuprind documentele şi operaţiile necesare unei anumitelucrări cu grad mai mare <strong>de</strong> complexitate, cum este, <strong>de</strong> exemplu, bilanţulcontabil.Indiferent <strong>de</strong> modul <strong>de</strong> prezentare, graficul <strong>de</strong> circulaţie a documentelor într-oentitate economică are o importanţă <strong>de</strong>osebită atât pentru operaţion<strong>al</strong>izarea şieficientizarea sistemului informaţion<strong>al</strong> aferent respectivei entităţi, cât şi pentruactivitatea <strong>de</strong> verificare, în speci<strong>al</strong> în ce priveşte stabilirea răspun<strong>de</strong>rii pentru abaterileconstatate cu ocazia verificărilor efectuate <strong>de</strong> organele speci<strong>al</strong>izate.O persoană neautorizată ar putea spune că graficul <strong>de</strong> circulaţie a documenteloreste un instrument birocratic care reduce viteza <strong>de</strong> re<strong>al</strong>izare a diverselor operaţii <strong>din</strong>tr-oentitate patrimoni<strong>al</strong>ă. Este a<strong>de</strong>vărat că se înregistrează o anumită "dificultate" în<strong>de</strong>sfăşurarea operaţiilor, însă sporeşte incomparabil rigoarea activităţii <strong>din</strong> unitate.Simplu spus, acest grafic <strong>de</strong> circulaţie a documentelor poate fi comparat cu sistemul <strong>de</strong>organizare şi semn<strong>al</strong>izare a circulaţiei pe drumurile publice. Imaginaţi-vă oraşulCraiova cu străzi fără indicatoare <strong>de</strong> circulaţie, fără intersecţii semaforizate etc. Cucertitu<strong>din</strong>e "s-ar circula mult mai uşor", însă riscul producerii unor evenimente rutiere59
Revista Tinerilor Economiştieste cu mult mai mare <strong>de</strong>cât în cadrul unui oraş bine conceput şi semn<strong>al</strong>izat <strong>din</strong> punct<strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> circulaţiei pe drumurile publice. Ca să nu mai spunem <strong>de</strong>spre dificultateastabilirii răspun<strong>de</strong>rii persoanelor implicate în producerea evenimentelor rutiere, încondiţiile inexistenţei semn<strong>al</strong>izării şi ordonării a<strong>de</strong>cvate a circulaţiei pe drumurilepublice. Problemele <strong>de</strong>vin foarte serioase sau cu mult mai grave în condiţiile în caregraficul este conceput incorect sau, să spunem, semafoarele nu funcţionează corect.Pentru cei care concep sistemul informaţion<strong>al</strong> 8 <strong>al</strong> unei entităţi patrimoni<strong>al</strong>e,graficul <strong>de</strong> circulaţie a documentelor este o problemă <strong>de</strong> optimizare a operativităţiiversus rigorii activităţii, astfel încât acest instrument să <strong>de</strong>vină un mijloc <strong>de</strong> controleficient.În fine, toate elementele pe care le-am enumerat în acest materi<strong>al</strong> nu înfăţişează<strong>de</strong>cât o mică parte <strong>din</strong> ceea ce reprezintă, pe <strong>de</strong> o parte, verificarea documentelor, şi, pe<strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte, controlul pe care managementul trebuie să-l <strong>de</strong>ţină asupra documentelorcare afectează şi reflectă situaţia entităţii patrimoni<strong>al</strong>e pe care o conduc. Încercareanoastră <strong>de</strong> sistematizare şi sintetizare se constituie într-o et<strong>al</strong>are a unor condiţiiminim<strong>al</strong>e pe care este recomandat să le în<strong>de</strong>plinească sistemul <strong>de</strong> documente <strong>din</strong>tr-ounitate, astfel încât acesta să poată oferii asigurări privind <strong>de</strong>sfăşurarea unei activităţiriguroase.BIBLIOGRAFIE1. Domnişoru S. Control financiar şi expertiză contabilă, EdituraUniversitaria, Craiova, 20032. Gârleşteanu I Bazele contabilităţii, Editura Universitaria, Craiova, 20013. MinisterulFinaţelorPubliceNorme metodologice privind întocmirea şi utilizareaformularelor comune privind activitatea financiară şicontabilă şi mo<strong>de</strong>lele acestora, Editura Economică,Bucureşti, 19988 Graficul <strong>de</strong> circulaţie a documentelor fiind o componentă importantă a sistemuluiinformaţion<strong>al</strong> <strong>din</strong>tr-o entitate patrimoni<strong>al</strong>ă.60
Secţiunea Finanţe - ContabilitateINFORMAŢIA CONTABILĂ PRIVIND CAPITALURILE ŞI DATORIILE ÎN CONDIŢII DE INFLAŢIEAsist. univ. drd. V<strong>al</strong>eriu BrabeteLect. univ. dr. Cristian DrăganPrep. univ. drd. Daniel GoagărăUniversitatea <strong>din</strong> Craiova,Facultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: The intention to present the limits princip<strong>al</strong> of countableinformation to you by relating to the capit<strong>al</strong> and the obligations, inconditions of inflation, begins with an an<strong>al</strong>ysis succinte princip<strong>al</strong>inconvenientes which one supposes tratement countable thefundament<strong>al</strong> which east imposes by the legislation of Romania byrelating to the ev<strong>al</strong>uation of the elements of this nature which arepresentes in the structure of the financi<strong>al</strong> stan<strong>din</strong>gs. Financi<strong>al</strong>accountancy is fondamentee by the principle in which the currencyrepresente the common criterion for <strong>al</strong>l the economic activities.Keywords: inflation, the accountancy of inflation, accounting policies,ev<strong>al</strong>uation, capit<strong>al</strong>.Capit<strong>al</strong>ul reprezintă un factor <strong>de</strong> producţie <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> important pentru oriceîntreprin<strong>de</strong>re, în evoluţia sa cunoscând diferite forme <strong>de</strong> manifestare, începând <strong>de</strong> labani, <strong>de</strong> cele mai multe ori, şi terminând cu stocuri şi mijloace fixe, care permit reluareaîn condiţii norm<strong>al</strong>e a proceselor economice. După primul ciclu <strong>de</strong> activitate, la v<strong>al</strong>oareainiţi<strong>al</strong>ă a capit<strong>al</strong>urilor se adaugă noi elemente, câştigul/pier<strong>de</strong>rea obţinută, eventu<strong>al</strong>elerezerve constituite, asistând, ca urmare a continuităţii acestui circuit, la o modificarepermanentă a structurii lor.Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re conceptu<strong>al</strong> capit<strong>al</strong>urile constituie sursa <strong>de</strong> finanţare a celeimai mari părţi a activelor <strong>de</strong> care dispune întreprin<strong>de</strong>rea la un moment dat, fiind incluseîn această categorie capit<strong>al</strong>ul propriu, datoriile pe termen lung şi provizioanele pentruriscuri şi cheltuieli, sub aspect financiar, însumarea celor trei componente conducând laformarea capit<strong>al</strong>urilor permanente exploatate în ve<strong>de</strong>rea consumării şi creării <strong>de</strong> v<strong>al</strong>ori.Deşi capit<strong>al</strong>urile permanente reprezintă o structură esenţi<strong>al</strong>ă a pasivului, nutrebuie omise nici datoriile cu sca<strong>de</strong>nţă sub un an, <strong>de</strong>numite datorii curente, care sunt ocomponentă consistentă şi <strong>de</strong>loc neglijabilă.Menţinerea şi majorarea v<strong>al</strong>orii iniţi<strong>al</strong>e a unei investiţii, ca obiectiv princip<strong>al</strong>urmărit <strong>de</strong> administratorii oricărei întreprin<strong>de</strong>ri, capătă conotaţii speci<strong>al</strong>e în condiţiileunei economii dominate <strong>de</strong> inflaţie, fiind cunoscut că marja <strong>de</strong> siguranţă a unei unităţieste asigurată <strong>de</strong> existenţa unui fond <strong>de</strong> rulment pozitiv, care reprezintă <strong>de</strong> faptexce<strong>de</strong>ntul capit<strong>al</strong>urilor permanente în raport cu activele imobilizate nete.An<strong>al</strong>iza pasivelor, în contextul inflaţiei, scoate în evi<strong>de</strong>nţă o multitu<strong>din</strong>e <strong>de</strong>influenţe, care pot fi sintetizate astfel:• efectuarea unor aporturi succesive, în bani fără clauze <strong>de</strong> protecţie, la termenediferite, mai mari <strong>de</strong> un an, are ca efect <strong>de</strong>teriorarea puterii <strong>de</strong> cumpărare a sumeloraportate, <strong>de</strong>oarece primele tranşe <strong>al</strong>e aportului vor fi exprimate într-o putere <strong>de</strong>61
Revista Tinerilor Economişticumpărare trecută, în timp ce numai ultima tranşă va avea o putere <strong>de</strong> cumpărareactu<strong>al</strong>ă;• în cazul majorării capit<strong>al</strong>ului soci<strong>al</strong> pot apărea câteva influenţe negative, carevizează în princip<strong>al</strong>: acordarea <strong>de</strong> avantaje vechilor asociaţi; majorarea re<strong>al</strong>izatăprin operaţiuni interne conduce la capit<strong>al</strong>izarea unor v<strong>al</strong>ori exprimate într-o monedă<strong>de</strong>preciată, ceea ce face ca noua mărime a capit<strong>al</strong>ului soci<strong>al</strong> să nu reflecte o v<strong>al</strong>oarere<strong>al</strong>ă; conversia unor datorii la cursuri <strong>de</strong>zavantajoase; preluarea unor influenţe carepot fi pozitive sau negative în urma operaţiilor <strong>de</strong> fuziune;• evi<strong>de</strong>nţierea capit<strong>al</strong>ului soci<strong>al</strong> în bilanţul contabil la v<strong>al</strong>oarea nomin<strong>al</strong>ă <strong>din</strong>momentul constituirii sau <strong>al</strong> majorării, contribuie la prezentarea <strong>de</strong> cătrecontabilitate a unor informaţii perimate, <strong>de</strong> o c<strong>al</strong>itate ce poate fi pusă la îndoi<strong>al</strong>ă;• în ceea ce priveşte primele legate <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> remarcăm, pe <strong>de</strong> o parte, o influenţăpozitivă constând într-o anumită protecţie a capit<strong>al</strong>ului soci<strong>al</strong>, iar, pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte,influenţe negative pe care acestea le <strong>de</strong>gajă constând în: preluarea prin fuziune aunor influenţe negative <strong>de</strong> la unitatea absorbită; neutilizarea lor timp în<strong>de</strong>lungat; încazul diminuării sau utilizării, transferul tuturor acestor influenţe asupra capit<strong>al</strong>uluisoci<strong>al</strong> sau rezervelor, după caz;• rezervele <strong>din</strong> reev<strong>al</strong>uare şi rezervele sunt cele care pot compensa parţi<strong>al</strong> influenţelenegative ce se manifestă asupra capit<strong>al</strong>ului soci<strong>al</strong>, însă cumularea şi neîncorporareaîn rezerve a diferenţelor <strong>din</strong> reev<strong>al</strong>uare, respectiv în capit<strong>al</strong>ul soci<strong>al</strong> a rezervelor,conduce la <strong>de</strong>precierea lor ca urmare a diminuării puterii <strong>de</strong> cumpărare a mone<strong>de</strong>iîn care sunt exprimate;• referitor la rezervele <strong>din</strong> reev<strong>al</strong>uare constatăm imposibilitatea utilizării lor <strong>de</strong>câtperiodic, la câţiva ani, ca urmare a reev<strong>al</strong>uărilor leg<strong>al</strong>e, iar în cazul neutilizăriiacestea apar în bilanţ exprimate în puterea <strong>de</strong> cumpărare a mone<strong>de</strong>i <strong>din</strong> momentulefectuării reev<strong>al</strong>uări, cumularea lor pe parcursul mai multor exerciţii ducând la ocontinuă subev<strong>al</strong>uare ca urmare a <strong>de</strong>precierii sub acţiunea inflaţiei;• rezultatul curent, respectiv reportat, preia toate influenţele negative apărute caurmare a <strong>de</strong>rulării operaţiunilor economice reflectate prin intermediul conturilor <strong>de</strong>venituri şi cheltuieli, nerepartizarea şi neutilizarea acestora având ca efect opier<strong>de</strong>re <strong>de</strong> substanţă, datorită diminuării în timp a puterii <strong>de</strong> cumpărare;• în bilanţ rezultatele sunt prezentate într-o mărime supraev<strong>al</strong>uată, aspect careconduce la c<strong>al</strong>culul şi plata, pe <strong>de</strong> o parte, a unor divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> fictive, iar, pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tăparte, a unor impozite mai mari, ceea ce <strong>de</strong>termină producerea fenomenului <strong>de</strong><strong>de</strong>capit<strong>al</strong>izare a întreprin<strong>de</strong>rii;• în ceea ce priveşte subvenţiile pentru investiţii constatăm ca influenţe negativecumularea unor v<strong>al</strong>ori exprimate în puteri <strong>de</strong> cumpărare diferite, preluarea treptatăla venituri a părţii reprezentând amortizarea aferentă perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> gestiune, ceea ceface ca în contul <strong>de</strong> rezultat să se transfere o parte <strong>din</strong> v<strong>al</strong>oarea <strong>de</strong> intrare, şi nu înultimul rând amintim apariţia în bilanţ a soldului neactu<strong>al</strong>izat <strong>al</strong> acestoranetransferat asupra contului <strong>de</strong> rezultate.An<strong>al</strong>iza datoriilor, ca structură a pasivului întreprin<strong>de</strong>rii, sub inci<strong>de</strong>nţa inflaţiei,trebuie efectuată având în ve<strong>de</strong>re cele două componente le acestei categorii, datoriile petermen lung şi datoriile curente. În gener<strong>al</strong>, datoriile, ca urmare a acţiunii inflaţiei,generează influenţe pozitive, care în cazul datoriilor pe termen lung pot fi prezentate înmod succint astfel:• obţinerea împrumuturilor <strong>din</strong> emisiunea <strong>de</strong> obligaţiuni, cât şi a creditelor bancare petermen lung se re<strong>al</strong>izează într-o monedă cu o putere <strong>de</strong> cumpărare mai mare, în62
Secţiunea Finanţe - Contabilitatetimp ce rambursarea ulterioară este efectuată într-o monedă <strong>de</strong>preciată, cu <strong>al</strong>tecuvinte este restituită aceeaşi sumă cu care, însă, se poate cumpăra mai puţin;• creditele bancare pe termen lung pot genera influenţe negative în condiţiileconvertirii lor în acţiuni, <strong>de</strong>oarece această operaţiune presupune ca ulterior să seachite actu<strong>al</strong>ului creditor, respectiv viitorului acţionar, divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, care, pe <strong>de</strong> oparte, exprimă o putere <strong>de</strong> cumpărare actu<strong>al</strong>ă, iar, pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte, este posibil ca întimp cuantumul lor să <strong>de</strong>păşească v<strong>al</strong>oarea creditului;• dobânzile aferente împrumuturilor şi datoriilor asimilate generează un avantaj însituaţia <strong>de</strong>terminării lor fără actu<strong>al</strong>izarea bazei <strong>de</strong> c<strong>al</strong>cul şi practicării unor rate adobânzii inferioare ratei inflaţiei, respectiv un <strong>de</strong>zavantaj, dacă sunt plătite dobânzic<strong>al</strong>culate la o rată superioară ratei inflaţiei sau ratei rentabilităţii financiare.În cadrul datoriilor curente, ca importanţă şi pon<strong>de</strong>re, se disting datoriilecomerci<strong>al</strong>e, datoriile faţă <strong>de</strong> person<strong>al</strong> şi datoriile fisc<strong>al</strong>e, care studiate în raport cuinflaţia <strong>de</strong>zvăluie o serie <strong>de</strong> influenţe pe care vom încerca să <strong>de</strong> prezentăm în modsintetic:• plata imediată a datoriilor faţă <strong>de</strong> furnizori atrage renunţarea la avantajele oferite <strong>de</strong>“tehnica” pasivelor stabile şi la diminuarea câştigului <strong>din</strong> <strong>de</strong>ţinerea pasivelormonetare, în timp ce plata ulterioară a acestor datorii implică sporirea câştigului <strong>din</strong><strong>de</strong>ţinere a pasivelor monetare;• acordarea <strong>de</strong> avansuri furnizorilor reprezintă o influenţă negativă datorită scă<strong>de</strong>riiputerii <strong>de</strong> cumpărare a v<strong>al</strong>orilor avansate, în condiţiile recunoaşterii reciproce aacestei pier<strong>de</strong>ri prin acceptarea termenelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>contare;• ev<strong>al</strong>uarea la v<strong>al</strong>oarea nomin<strong>al</strong>ă a datoriilor, în gener<strong>al</strong>, reprezintă un câştig, pe <strong>de</strong> oparte, dacă avem în ve<strong>de</strong>re obligaţia <strong>de</strong> rambursare sau <strong>de</strong> plată exprimată într-oputere <strong>de</strong> cumpărare aflată în scă<strong>de</strong>re, dar, pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte, dacă ne referim laaspectul informaţion<strong>al</strong> suntem confruntaţi cu un <strong>de</strong>zavantaj concretizat în<strong>de</strong>teriorarea c<strong>al</strong>ităţii informaţiilor furnizate <strong>de</strong> situaţiile financiare;• datoriile în v<strong>al</strong>ută, ca urmare a actu<strong>al</strong>izării la cursul <strong>de</strong> schimb <strong>de</strong> la data închi<strong>de</strong>riiexerciţiului financiar, pot genera influenţe pozitive sau negative în funcţie <strong>de</strong>evoluţia cursului <strong>de</strong> schimb;• în cazul datoriilor faţă <strong>de</strong> s<strong>al</strong>ariaţi, <strong>de</strong> regulă, nu apar influenţe consi<strong>de</strong>rabile datfiind faptul că acestea se înregistrează şi se plătesc în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong> maximum 30 <strong>de</strong>zile;• referitor la datoriile faţă <strong>de</strong> person<strong>al</strong> putem reţine influenţele exercitate asupracâştigului <strong>din</strong> <strong>de</strong>ţinere, <strong>de</strong> acordarea unor avansuri în contul unor prestaţii <strong>de</strong>jaefectuate, respectiv pentru prestaţii viitoare cu mai mult <strong>de</strong> 30 <strong>de</strong> zile, precum şiexistenţa unor datorii în v<strong>al</strong>ută faţă <strong>de</strong> person<strong>al</strong> ca urmare a <strong>de</strong>plasărilor externefără posibilitatea <strong>de</strong>contării imediate;• datoriile fisc<strong>al</strong>e nu generează influenţe negative atunci când sunt plătite în termen,cu atât mai mult cu cât, pentru unele obligaţii, termenul <strong>de</strong> plată este în luna(trimestrul) următoare perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> c<strong>al</strong>cul, însă în situaţia în care se producîntârzieri la plată se percep pen<strong>al</strong>izări sau majorări peste rata inflaţiei <strong>din</strong> perioadarespectivă;• obligaţiile întreprin<strong>de</strong>rilor faţă <strong>de</strong> asociaţi sau acţionari privind divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>le <strong>de</strong> platăpot genera influenţe negative în cazul plăţii în avans a acestor drepturi, în timp celăsarea divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>lor la dispoziţia societăţii poate constitui un avantaj, dacă nu suntpercepute dobânzi.63
Revista Tinerilor EconomiştiProvizioanele pentru riscuri şi cheltuieli, componentă a capit<strong>al</strong>urilorpermanente, conduc, ca urmare a acţiunii inflaţiei, la apariţia unor influenţe, care seconcretizează în princip<strong>al</strong> în: cumularea unor v<strong>al</strong>ori exprimate în monedă cu putere <strong>de</strong>cumpărare diferită în cazul suplimentării lor, constituirea în prezent pentru evenimenteviitoare ce vor fi exprimate în puteri <strong>de</strong> cumpărare mult reduse, influenţarea în sensulcreşterii a impozitului pe profit, la finele exerciţiului, în timp ce pe parcursulexerciţiului financiar joacă un rol minor etc.BIBLIOGRAFIE1. Ţugui , A. Contabilitatea inflaţiei. Teorie, practică şi mo<strong>de</strong>lăriinformatice, Ed. Economică, Bucureşti, 20002. Muţiu, A.I. Contabilitatea inflaţiei, Ed. Economică, Bucureşti, 200264
Secţiunea Management – Marketing - TurismSERVICIILE DE TRANSPORT INTERNAŢIONAL ÎN SECOLUL AL XXI-LEADrd. Bocean AndreeaPrep. univ .drd. Bocean ClaudiuAsist. univ. drd. Barbu Mihail CătălinUniversitatea <strong>din</strong> Craiova,Facultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: Growing efficiency and f<strong>al</strong>ling costs of passenger andfreight transport services have been major factors un<strong>de</strong>rlying theincreasing glob<strong>al</strong>ization of the world economy and the wi<strong>de</strong>spreadwelfare gains it has yiel<strong>de</strong>d. Accommodating new technologies, newmarkets and new organization<strong>al</strong> structures has required majorchanges within the sector. Some transport mo<strong>de</strong>s in some countrieshave maintained a steady process of adjustment, generating newopportunities for the manufacturers, tra<strong>de</strong>rs and consumers theyserve, and minimizing disruption for their own employees. In othercases, politic<strong>al</strong> and soci<strong>al</strong> forces have so bottlenecked change thatwhen it could no longer be postponed, it took more cataclysmicform, imposing much greater human hardship.Key words: Liber<strong>al</strong>ization of nation<strong>al</strong> and internation<strong>al</strong> transport markets,intermod<strong>al</strong> transportation, un<strong>de</strong>rlying forces in transportation, glob<strong>al</strong>izationof internation<strong>al</strong> transportation1. Transporturile internaţion<strong>al</strong>e în condiţiile glob<strong>al</strong>izării economicePentru a face faţă presiunilor <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> procesul <strong>de</strong> glob<strong>al</strong>izare, clienţiidiferitelor sectoare <strong>de</strong> transport cer în momentul <strong>de</strong> faţă crearea unei pieţe <strong>de</strong> transportsigure, în care graniţele naţion<strong>al</strong>e şi mod<strong>al</strong>e să nu mai întârzie <strong>de</strong>plasările sau săstânjenească <strong>al</strong>egerea celei mai potrivite rute, sau a celei mai potrivite combinaţii <strong>de</strong>moduri <strong>de</strong> transport, pentru respectiva mişcare <strong>de</strong> mărfuri. Depăşirea acestor provocărise va face pe parcursul celei mai mari părţi a secolului <strong>al</strong> XXI-lea dacă nu va avea locîn tot acest secol, dar mari progrese ar putea avea loc în prima parte a acestuia dacăindustria va învăţa să răspundă oportunităţilor oferite <strong>de</strong> glob<strong>al</strong>izare, noua tehnologie ainformaţiilor, şi nevoii <strong>de</strong> o mai bună acoperire a costurilor s<strong>al</strong>e <strong>de</strong> către utilizatori.Liber<strong>al</strong>izarea pieţelor naţion<strong>al</strong>e <strong>de</strong> transport, pentru a permite intrări şi ieşirimai uşoare, şi a <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> competiţia pe baza costurilor care reflectă extern<strong>al</strong>ităţile ca şipreţurile <strong>de</strong> piaţă, este parţi<strong>al</strong> minim<strong>al</strong>izată în multe ţări. Sunt necesare rezultate iniţi<strong>al</strong>ebune, iar acestea trebuie adâncite şi extinse. Cele mai dificile probleme sunt: activareaieşirilor (prin reforme interne sau f<strong>al</strong>imentare/restructurare) pentru marile companii <strong>de</strong>transport cu capit<strong>al</strong> majoritar <strong>de</strong> stat; menţinerea competitivităţii în faţa aspiraţiiloroligopoliste natur<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e întreprin<strong>de</strong>rilor; încorporarea extern<strong>al</strong>ităţilor - cum suntcosturile acci<strong>de</strong>ntelor, poluarea şi congestia traficului - în preţurile <strong>de</strong> transport. Darultimii ani au fost martorii unor reforme complete <strong>al</strong>e unor “<strong>din</strong>ozauri” şi o întărire asupravegherii autorităţilor competente în ceea ce priveşte ten<strong>din</strong>ţele în sectorul65
Revista Tinerilor Economiştiserviciilor <strong>de</strong> transport. În ceea ce priveşte extern<strong>al</strong>ităţile, se <strong>de</strong>sfăşoară activităţiconsi<strong>de</strong>rabile pentru o mai corectă cunoaştere a dimensiunilor re<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e acestora, iarnoile tehnologii electronice <strong>de</strong>schid posibilităţile pentru o mai bună apreciere aserviciilor <strong>de</strong> transport <strong>de</strong>cât a fost anterior posibil.Un pas major înainte <strong>al</strong> generaţiilor care vor urma, va fi expresia extin<strong>de</strong>riipieţelor <strong>de</strong>schise pentru serviciile <strong>de</strong> transport la nivel region<strong>al</strong> şi internaţion<strong>al</strong>.Re<strong>al</strong>izările revoluţionare <strong>din</strong> anii 1990 au reprezentat recunoaşterea drepturilor <strong>de</strong>cabotaj în cadrul Uniunii Europene în transportul aerian şi cel rutier <strong>de</strong> mărfuri în careoperatorii se limitau anterior la transportul mărfurilor comerci<strong>al</strong>izate <strong>de</strong> propria lor ţară,şi unificarea efectivă a pieţelor <strong>de</strong> transport aerian <strong>din</strong> Austr<strong>al</strong>ia şi Noua Zeelandă.Rezultatele bune aduse <strong>de</strong> operarea acestor noi regimuri ar trebui să conducă la lărgireaacestor pieţe region<strong>al</strong>e, şi la aplicarea unor măsuri similare în <strong>al</strong>te regiuni, dar şi la unnivel internaţion<strong>al</strong> mult mai larg (putând începe acest proces chiar <strong>din</strong> transportul aerianinternaţion<strong>al</strong> <strong>de</strong> mărfuri).Dezvoltarea pieţelor <strong>de</strong> transport sigure va fi asistată şi <strong>de</strong>terminată <strong>de</strong>adâncirea şi lărgirea aplicării logisticii integrate care a avut un mare impact în Japoniaşi în SUA. Ea se bazează pe încre<strong>de</strong>re, flexibilitate şi o previziune completă asupraserviciilor <strong>de</strong> transport, care se adaugă la preţurile competitive. Aceasta ajută lagenerarea unei activităţi <strong>din</strong> ce în ce mai intense pentru a reduce întârzierile la trecereafrontierei şi a <strong>de</strong>păşi multiplele obstacole a<strong>de</strong>seori legate <strong>de</strong> lipsa competitivităţii şi ainovaţiei, care restricţionează <strong>de</strong>zvoltarea transportului intermod<strong>al</strong>. Rezolvarea acestorprobleme <strong>de</strong>termină economii potenţi<strong>al</strong>e foarte mari, în multe <strong>din</strong> ţările aflate întranziţie sau în curs <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare.Inclu<strong>de</strong>rea a sute <strong>de</strong> milioane <strong>de</strong> oameni în economia mondi<strong>al</strong>ă prin intermediulcomunicaţiilor electronice, va creşte presiunile pentru reducerea izolării lor fizice. Pânăcând serviciile <strong>de</strong> transport vor atinge gradul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare <strong>al</strong> rutelor majore <strong>din</strong> ţările<strong>de</strong>zvoltate, multe lucruri pot şi trebuie făcute pentru îmbunătăţirea accesului lor fizic:îmbunătăţirea legislaţiei şi a mijloacelor <strong>de</strong> aplicare a acesteia; o mai bună întreţinere ainfrastructurii <strong>de</strong> bază; promovarea competitivităţii în servicii. În ţările cu serviciisoci<strong>al</strong>e şi <strong>de</strong> informare puternice, transporturile <strong>de</strong>zavantajate pot fi ajutate cusubvenţiile necesare. În <strong>al</strong>te ţări subvenţiile nu pot fi atât <strong>de</strong> bine can<strong>al</strong>izate, darapăsarea lor asupra veniturilor publice poate fi minimizată prin menţinerea serviciilorpublice <strong>de</strong> transport pe o linie competitivă, structurând subvenţia pentru a asiguraperformanţa, asigurând în acelaşi timp proceduri eficiente <strong>de</strong> soluţionare a plângerilor.Schimbările în sectorul maritim care au avut loc în aproape întreaga lume, <strong>de</strong> lamanagementul direct guvernament<strong>al</strong> <strong>al</strong> infrastructurii <strong>de</strong> transport la reglementarea şisupervizarea în<strong>de</strong>plinirii acestor responsabilităţi <strong>de</strong> către sectorul privat, vor continua săse extindă şi să se adâncească. Guvernele vor continua totuşi, să poarteresponsabilitatea princip<strong>al</strong>ă pentru cele mai multe reţele rutiere şi multe facilităţimultimod<strong>al</strong>e. Europa dă dovadă <strong>de</strong> o încre<strong>de</strong>re consi<strong>de</strong>rabilă că privatizarea,parteneriatele public-privat şi cererea <strong>de</strong> venituri mai mari <strong>din</strong> partea utilizatorilor <strong>de</strong>transporturi, va pune transportul ca întreg în situaţie <strong>de</strong> autofinanţare, impunând graniţe<strong>de</strong> buget mici sau chiar inexistente. Pentru a menţine infrastructurile a<strong>de</strong>cvateasigurării celor mai bune rezultate <strong>al</strong>e liber<strong>al</strong>izării serviciilor şi competitivităţiiimplicată <strong>de</strong> aceasta, economiile în tranziţie şi cele în curs <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare se confruntă cudificultăţi financiare <strong>din</strong>tre cele mai greu <strong>de</strong> <strong>de</strong>păşit. Cea mai bună abordare pentrusoluţionarea acestor probleme pare să fie vânzarea a ceea ce nu poate fi privatizat,66
Secţiunea Management – Marketing - Turismintroducerea managementului combinat public-privat, orientarea clienţilor către acestemoduri şi urmărirea acoperirii tuturor costurilor prin veniturile obţinute <strong>de</strong> la clienţi.Ritmul schimbărilor în transporturi ar trebui menţinut în <strong>de</strong>ceniile care vorurma cel puţin la nivelul ultimilor 20 <strong>de</strong> ani, şi în multe ţări în tranziţie sau în curs <strong>de</strong><strong>de</strong>zvoltare ar trebui chiar crescut. Pentru a stimula iniţiativa şi a răspun<strong>de</strong>oportunităţilor, pentru a evita tergiversarea în adoptarea <strong>de</strong>ciziilor publice, şi a reducediferen<strong>de</strong>le între muncitorii diverselor sectoare, este important pentru ţări să promovezediscuţii largi privind cele mai posibile direcţii <strong>de</strong> schimbare şi cum vor putea fi acesteamai bine implementate în circumstanţele loc<strong>al</strong>e. Când trebuie avute în ve<strong>de</strong>reproblemele care privesc piaţa muncii, interacţiunile largi cu managementul muncii artrebui promovate încă <strong>de</strong> la primele probleme soluţionate.2. Forţele fundament<strong>al</strong>e ce acţionează în transporturile internaţion<strong>al</strong>eUltimul sfert <strong>al</strong> secolului <strong>al</strong> XX-lea a fost martorul unor schimbări profun<strong>de</strong> însectorul transporturilor <strong>din</strong> multe ţări, care au dus la mari dislocări <strong>al</strong>e populaţiei şifirmelor implicate în furnizarea acestor servicii, şi uneori acest fenomen s-a aplicat unorîntregi comunităţi. Unele probleme au rezultat <strong>din</strong> instabilităţile economice cum suntcele <strong>al</strong>e crizei financiare asiatice <strong>din</strong> 1997, dar cele mai multe au fost chiar produsultransformărilor <strong>din</strong> cadrul industriei transporturilor. Aceste transformări dure uneori aucontribuit la lărgirea bunăstării soci<strong>al</strong>e prin întărirea puterii competitive aexportatorilor, permiţând îmbunătăţirile care au avut loc în diversitatea şi numărulbunurilor care au <strong>de</strong>venit disponibile pe pieţele loc<strong>al</strong>e, şi reducând povaratransporturilor în cadrul bugetelor guvernelor.Această experienţă a transporturilor nu a fost bineînţeles unică; multe <strong>al</strong>tesectoare economice au fost puse în situaţia <strong>de</strong> a face faţă şi a se adapta la noile ten<strong>din</strong>ţe<strong>al</strong>e <strong>de</strong>zvoltării economiei mondi<strong>al</strong>e. Trei forţe fundament<strong>al</strong>e s-au dovedit dominante:• Glob<strong>al</strong>izarea,• Bugetele publice <strong>din</strong> ce în ce mai stricte,• Revoluţia informatică.Aceste forţe nu dau nici un semn <strong>de</strong> slăbiciune. Dacă economia mondi<strong>al</strong>ă poatecontinua să se adapteze cu succes la ele, atunci traficul va continua să crească vertiginos- şi aceasta mai <strong>al</strong>es în ţările în tranziţie sau în curs <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare, care reflectă atâtpragul <strong>de</strong> sărăcie care trebuie <strong>de</strong>păşit, cât şi ratele mari <strong>de</strong> creştere <strong>al</strong>e PNB <strong>de</strong> careaceste ţări sunt capabile. Într-a<strong>de</strong>văr, aşa cum scă<strong>de</strong>rea relativă a costurilor <strong>de</strong> transportşi comunicaţii a fost cauza majoră a glob<strong>al</strong>izării şi a creşterii glob<strong>al</strong>e pe care agenerat-o, tot aşa până în prezent îmbunătăţirile serviciilor <strong>din</strong> industria transporturilorar trebui să <strong>de</strong>a o turnură nouă creşterii veniturilor şi creării <strong>de</strong> noi locuri <strong>de</strong> muncă îndiferitele sectoare.Luând în consi<strong>de</strong>rare efectele acestor forţe fundament<strong>al</strong>e, cerinţa clienţilor esteun sistem <strong>de</strong> servicii <strong>de</strong> transport sigure în care barierele naţion<strong>al</strong>e sau mod<strong>al</strong>e nici sănu întârzie mişcările, nici să nu limiteze <strong>al</strong>egerea celei mai potrivite rute/mod<strong>al</strong>ităţi <strong>de</strong>transport combinat pentru <strong>de</strong>plasarea necesară. Această provocare a creării unei pieţeunificate a serviciilor <strong>de</strong> transport va ocupa o mare parte a secolului <strong>al</strong> XXI-lea, darprogrese enorme pot avea loc chiar <strong>din</strong> prima parte a acestuia.Ameninţarea majoră la care este supus acest progres este aceea <strong>de</strong> a <strong>al</strong>ege greşitposibilităţile: imposibilitatea forţelor politice şi soci<strong>al</strong>e implicate <strong>de</strong> a înfruntaprovocările şi a genera <strong>de</strong>cizii clare care să influenţeze la rândul lor posibilităţiledisponibile <strong>de</strong> <strong>al</strong>egere pentru operatorii <strong>de</strong> transport şi pentru clienţi. Sunt67
Revista Tinerilor Economiştibinecunoscute exemplele <strong>de</strong> întârziere în rezolvarea problemelor cu care se confruntaucăile ferate în SUA şi Japonia ce înregistrau stagnări <strong>de</strong> peste douăzeci <strong>de</strong> ani <strong>al</strong>eacestui sector în anii 1960-1970 şi care au fost remediate numai după f<strong>al</strong>imentarea a optfirme <strong>de</strong> profil în SUA, iar zece ani mai târziu în Japonia prin acumularea şi acoperirea<strong>de</strong> către buget a unei datorii <strong>de</strong> peste 250 miliar<strong>de</strong> <strong>de</strong> dolari care reprezenta 10% <strong>din</strong>PNB. Dar nu numai transporturile pe c<strong>al</strong>ea ferată pot fi supuse unor asemenea <strong>al</strong>egerinesatisfăcătoare <strong>din</strong> partea guvernelor. Ne<strong>al</strong>ocarea <strong>de</strong> sume suficiente pentrumenţinerea în stare bună a infrastructurii rutiere care apare în foarte multe ţări,incapacitatea sectorului privat în multe aglomerări urbane <strong>de</strong> a asigura un sistem <strong>de</strong>transport public sunt şi ele exemple <strong>al</strong>e acestor <strong>al</strong>egeri greşite.3. Liber<strong>al</strong>izarea serviciilor <strong>de</strong> transport internaţion<strong>al</strong>În ciuda întârzierii cu care a <strong>de</strong>cis să rezolve probleme sistemelor s<strong>al</strong>e <strong>de</strong> căiferate, Statele Unite au reprezentat în multe sectoare un a<strong>de</strong>vărat li<strong>de</strong>r în introducereamai multor forţe pe pieţele diferitelor moduri <strong>de</strong> transport, odată cu adoptarea<strong>de</strong>reglementărilor în mod simultan la sfârşitul anilor 1970 şi începutul anilor 1980.Aceste reforme sunt consi<strong>de</strong>rate în gener<strong>al</strong> ca fiind <strong>de</strong> mare succes în măsura în care aucrescut posibilităţile clienţilor <strong>de</strong> <strong>al</strong>egere, au stimulat creşterea productivităţii, şi augenerat anumite constrângeri asupra costurilor. Mai mult, <strong>de</strong>oarece a trecut o perioadă<strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mare <strong>de</strong> la adoptarea acestora pot fi <strong>de</strong>limitate consecinţele pe care le-au avutîn plan soci<strong>al</strong> şi <strong>al</strong> creării <strong>de</strong> noi locuri <strong>de</strong> muncă:În ciuda concedierilor masive care au avut loc în anumite moduri <strong>de</strong> transport(mai <strong>al</strong>es în sectorul căilor ferate) mult mai multe locuri <strong>de</strong> muncă au apărut în ultimaperioadă, numărul noilor angajări fiind <strong>de</strong> două ori mai mare după adoptareareglementărilor <strong>de</strong>cât în perioada <strong>de</strong> <strong>din</strong>aintea acestora, ele fiind <strong>de</strong>terminate înprincip<strong>al</strong> <strong>de</strong> noile servicii oferite şi <strong>de</strong> creşterea c<strong>al</strong>ităţii celor vechi, odată cu o mărire aproductivităţii în sectoarele tradiţion<strong>al</strong>e. Figura <strong>de</strong> mai jos subliniază ten<strong>din</strong>ţele <strong>de</strong>angajare pe princip<strong>al</strong>ele moduri <strong>de</strong> transport.Ca urmare a <strong>de</strong>reglementării nivelul remuneraţiilor a scăzut comparativ cuacela <strong>din</strong> <strong>al</strong>te sectoare, în unele cazuri cu 15%, <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> rapid, în transportul cucamioane şi cu aproximativ 10% în cazul liniilor aeriene, dar s<strong>al</strong>ariile plătite continuăsă fie semnificativ <strong>de</strong>asupra mediei pe economie pentru oameni cu c<strong>al</strong>ificăricomparabile şi par să reflecte specificul acestei industrii care cere anumite c<strong>al</strong>ificări şiexperienţa absolut necesară. Reflectând crearea unei pieţe a muncii mai <strong>de</strong>schise întransportul rutier, oportunităţile au crescut semnificativ, pentru grupurile minoritare <strong>de</strong>s<strong>al</strong>ariaţi şi pentru <strong>de</strong>ţinătorii operatorilor, cu o creştere notabilă a remuneraţiei lorcomparativ cu cea a <strong>al</strong>tora.Angajarea directă la căile ferate (excluzând subcontractorii) a atins 60% <strong>de</strong> laadoptarea <strong>de</strong>reglementării, comparativ cu perioada anterioară când acest person<strong>al</strong>reprezenta doar 30% <strong>din</strong> cel utilizat, reflectând mai <strong>al</strong>es progresul rapid pe careadoptarea acestor legi l-a făcut posibil în aplicarea noilor tehnologii, eliminarearegulilor <strong>de</strong> lucru restrictive, precum şi abandonarea sau vânzarea liniilor neprofitabile.Procesul a generat mari tensiuni şi a necesitat intervenţia guvernament<strong>al</strong>ă repetată, daravantajul pe care c<strong>al</strong>ea ferată îl avea asupra <strong>al</strong>tor moduri <strong>de</strong> transport a fost menţinut cucâteva schimbări minore.Sindicatele muncitorilor au rămas puternice în marile companii care dominătransportul aerian şi cel pe c<strong>al</strong>ea ferată, dar a pierdut un număr mare <strong>de</strong> membrii careasigurau transportul mărfurilor cu camioane (doar 20% <strong>din</strong> şoferii <strong>de</strong> camioane mai68
Secţiunea Management – Marketing - Turismaparţin acum <strong>de</strong> aceste sindicate). Din moment ce este evi<strong>de</strong>nt că membrii sindicatelorpot fi asistaţi juridic, beneficiază <strong>de</strong> asigurări <strong>de</strong> sănătate şi pensii, aceasta înseamnă cănumărul s<strong>al</strong>ariaţilor care se bucură <strong>de</strong> aceste facilităţi a scăzut.Chile este o <strong>al</strong>tă ţară care a liber<strong>al</strong>izat majoritatea mijloacelor <strong>de</strong> transport înaproximativ aceeaşi perioadă cu Statele Unite şi nivelul angajărilor în sectorultransporturilor şi comunicaţiilor care stagnaseră între 1966 şi 1981, a crescut cu 90% înurmătorii 15 ani.Nu ar trebui trasă neapărat concluzia că liber<strong>al</strong>izarea serviciilor <strong>de</strong> transport vaavea întot<strong>de</strong>auna urmare o creştere a nivelului angajării în acest sector. Anglia este una<strong>din</strong> ţările cu cea mai în<strong>de</strong>lungată activitate <strong>de</strong> liber<strong>al</strong>izare a transporturilor, începând cuindustria rutieră la începutul anilor 1960 şi extinzându-se la <strong>al</strong>te moduri în anii 1980. Înultimii ani, ea a aplicat politici macroeconomice pentru a promova creşterea într-unmediu <strong>de</strong> tranzacţionare liber, şi pentru a obţine rezultate în ceea ce priveşte crearea <strong>de</strong>noi locuri <strong>de</strong> muncă.4. Intermod<strong>al</strong>ismul în transportul internaţion<strong>al</strong>Transportul internaţion<strong>al</strong> s-a schimbat consi<strong>de</strong>rabil în cursul ultimelor <strong>de</strong>cenii.Transportul internaţion<strong>al</strong> <strong>de</strong> mărfuri, în continuă creştere, implică mai mult <strong>de</strong>cât unsingur mod <strong>de</strong> transport. Deşi sunt puţine informaţii asupra cantităţii mărfurilortransportate cu ajutorul mai multor moduri, datele asupra transportului containerizatoferă o serie <strong>de</strong> indicaţii importante, având în ve<strong>de</strong>re că aceste containere suntproiectate, în<strong>de</strong>osebi, pentru a fi folosite <strong>de</strong> moduri <strong>de</strong> transport diferite.Începând <strong>de</strong> la mijlocul anilor 1960, când şi-a făcut apariţia containerul, s-aînregistrat o creştere exponenţi<strong>al</strong>ă a transportului containerizat, care este prognozată acontinua şi în viitor. Numărul containerelor aflate în mişcare în toate porturile lumii acrescut <strong>de</strong> la 0 în 1965 la 225,3 milioane <strong>de</strong> TEU în 2000,Transportul containerizat este prognozat creşte <strong>de</strong> cel puţin două ori până înanul 2010, faţă <strong>de</strong> începutul mileniului. Aceasta ar reprezenta o rată <strong>de</strong> creştere <strong>de</strong> circa9%. Deşi majoritatea fluxurilor <strong>de</strong> containere se <strong>de</strong>sfăşoară între Asia, Europa şiAmerica <strong>de</strong> Nord, se înregistrează fluxuri semnificative şi în celel<strong>al</strong>te regiuni, fluxuri cevor creşte pe măsura micşorării <strong>de</strong>c<strong>al</strong>ajelor între statele <strong>de</strong>zvoltate şi cele aflate în curs<strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare.Comerţul maritim mondi<strong>al</strong> <strong>de</strong>sfăşurat cu ajutorul vaselor container se estimeazăcă cel puţin se va dubla până în 2008 faţă <strong>de</strong> 2000, ajungând la un miliard <strong>de</strong> tone.Majoritatea containerelor transportate pe căi maritime va participa şi la transportul prin<strong>al</strong>te moduri (rutier, feroviar) până va ajunge la <strong>de</strong>stinaţia fin<strong>al</strong>ă. În gener<strong>al</strong>, ultima etapăa unui serviciu <strong>de</strong> transport internaţion<strong>al</strong> (<strong>de</strong> regulă re<strong>al</strong>izat pe căi maritime, mai <strong>al</strong>escând se re<strong>al</strong>izează între continente) va implica în mod necesar transportul terestru, fiepe căile ferate, fie pe cele rutiere.Ca rezultat <strong>al</strong> glob<strong>al</strong>izării se înregistrează o semnificativă creştere în ceea cepriveşte produsele finite comerci<strong>al</strong>izate, datorită investiţiilor străine directe în regiunicu un cost <strong>al</strong> forţei <strong>de</strong> muncă redus şi cu un bun acces la rutele comerci<strong>al</strong>e, creştere carese va accentua în următorii ani. Având în ve<strong>de</strong>re că majoritatea produselor finite sunttransportate în containere şi că acestea sunt princip<strong>al</strong>ul mijloc <strong>al</strong> intermod<strong>al</strong>ităţii sepoate spune că transportul intermod<strong>al</strong> va înregistra o creştere substanţi<strong>al</strong>ă în următoriizece ani (dublând-se până la finele primului <strong>de</strong>ceniu <strong>al</strong> secolului <strong>al</strong> XXI lea).69
Revista Tinerilor EconomiştiTransportul containerizat, <strong>al</strong>ături <strong>de</strong> îmbunătăţirile tehnologice <strong>al</strong>e sistemelor<strong>de</strong> transbordare <strong>din</strong>tre diferitele moduri <strong>de</strong> transport vor afecta în mod consi<strong>de</strong>rabilpracticile şi mo<strong>de</strong>lele transportului mo<strong>de</strong>rn.La nivel glob<strong>al</strong>, princip<strong>al</strong>ii ofertanţi <strong>de</strong> transport intermod<strong>al</strong> sunt casele <strong>de</strong>expediţie a mărfurilor, care re<strong>al</strong>izează coordonarea transportului mărfurilor trecând<strong>din</strong>tr-un mod la <strong>al</strong>tul. Există ten<strong>din</strong>ţa ca o serie <strong>de</strong> companii maritime <strong>de</strong> linie să-şiextindă serviciile <strong>de</strong> transport până la poarta fabricii prin angajarea <strong>al</strong>tor moduri <strong>de</strong>transport care permit re<strong>al</strong>izarea acestui scop (rutier, feroviar).Din moment ce mărfurile sunt transportate în containere închise este dificilăi<strong>de</strong>ntificarea etapei sau a modului <strong>de</strong> transport în care a apărut o pier<strong>de</strong>re, o <strong>de</strong>terioraresau o întârziere.Cadrul leg<strong>al</strong> curent nu reflectă evoluţiile care au avut loc în ceea ce priveştemo<strong>de</strong>lele, tehnologia şi piaţa. El constă, în prezent, într-o serie <strong>de</strong> convenţiiinternaţion<strong>al</strong>e care se reglementează transportul unimod<strong>al</strong>, o serie <strong>de</strong> înţelegeriregion<strong>al</strong>e sau subregion<strong>al</strong>e, legi naţion<strong>al</strong>e şi termeni standard ai contractelor. În aniiurmători se vor face eforturi pentru unificarea cadrului leg<strong>al</strong> <strong>din</strong> transporturi la nivelglob<strong>al</strong>.BIBLIOGRAFIE1. Abend, J. New Takes on Transportation., Bobbin, 19992. Kinnock, N. Transport Policy Needs at the Turn of the Century,European Business Journ<strong>al</strong>, vol. 10 (no. 3), 19983. Long, S.G. Transport at the Millennium, Ann<strong>al</strong>s of the AmericanAca<strong>de</strong>my of Politic<strong>al</strong> and Soci<strong>al</strong> Sciences, vol. 553, 19974. OECD The Future of Internation<strong>al</strong> Air Transport Policy:Respon<strong>din</strong>g to Glob<strong>al</strong> Change, 19975. Peake, S. Transport futures: Long Term perspective and Implications,Speci<strong>al</strong> Issue of Energy Policy, Energy Policy U.K 25,199770
Secţiunea Management – Marketing - TurismRESPONSABILITATEA SOCIALĂ A COMPANIILOR ŞI AVANTAJUL COMPETITIVAsist. univ. drd. Rus A<strong>din</strong>aUniversitatea “Babeş-Bolyai” Cluj-Napoca,Facultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: The main reason for a company existence is to createv<strong>al</strong>ue, through producing goods and services <strong>de</strong>man<strong>de</strong>d by society.In this way that company will obtain profits for its owners and for thesharehol<strong>de</strong>rs. In spite of <strong>al</strong>l, there are some soci<strong>al</strong> and commerci<strong>al</strong>pressures that induce different changes in future plans andstrategies of the companies. Nowadays companies are more awarethat on the long-term commerci<strong>al</strong> success and sharehol<strong>de</strong>rsbenefits does not <strong>de</strong>pend only upon profit maximisation on the shortterm, but a responsible behaviour is necessary to maintain the firmon the market. Also, the companies un<strong>de</strong>rstand that they assure asustainable <strong>de</strong>velopment in one hand by focusing their activities oneconomic growth and competitive strategies and on the other handby focusing on environment protection and promoting soci<strong>al</strong>responsibility.Key words: corporate soci<strong>al</strong> responsibility, economic potenti<strong>al</strong>, employeesupport and community initiative.Comisia Europeană a prezentat în iulie 2001 Carta Ver<strong>de</strong> 9 prin care estepromovat un cadru gener<strong>al</strong> european privind responsabilitatea soci<strong>al</strong>ă a companiilor.Scopul acestui document a fost, în primul rând, să lanseze o <strong>de</strong>zbatere <strong>de</strong>spre conceptulresponsabilităţii soci<strong>al</strong>e a companiilor (CSR) şi, în <strong>al</strong> doilea rând, să i<strong>de</strong>ntificeprincip<strong>al</strong>ele meto<strong>de</strong> pentru promovarea eficientă a CSRCarta Ver<strong>de</strong> <strong>de</strong>fineşte CSR ca „un concept prin care companiile integreazăvoluntar preocuparea soci<strong>al</strong>ă şi întreprinzătoare în funcţionarea afacerilor lor şi îninteracţiunea lor cu entităţile cărora li se adresează” ţinând cont <strong>de</strong> faptul că uncomportament responsabil duce la creşterea sustenabilă <strong>al</strong> afacerii. Dacă companiilereuşesc să facă un management a<strong>de</strong>cvat <strong>al</strong> schimbărilor atât la nivel intern,microeconomic cât şi schimbărilor <strong>din</strong> exterior şi să asigure o b<strong>al</strong>anţă echilibrată întrecerinţele şi nevoile diferitelor entităţi, într-un mod responsabil soci<strong>al</strong>, vor avea unimpact pozitiv la nivel macroeconomic.CSR-ul va putea astfel să aducă o contribuţie semnificativă Strategiei Europenepentru Dezvoltare Strategică şi atingerii obiectivului stabilit cu ocazia Summit-ului <strong>de</strong>la Lisabona <strong>din</strong> martie 2000, acela <strong>de</strong> a <strong>de</strong>veni până în 2010, „cea mai competitivă şi<strong>din</strong>amică economie <strong>din</strong> lume bazată pe cunoştinţe, capabilă <strong>de</strong> o creştere economică9 Comisia Europeană, 2002, Promovarea unui cadru European pentru responsabilitateasoci<strong>al</strong>ă a companiilor. Carta Ver<strong>de</strong>.;http://europa.eu.int/comm/employment_soci<strong>al</strong>/soci<strong>al</strong>/csr/greenpaper.htm71
Revista Tinerilor Economiştisustenabilă cu locuri <strong>de</strong> muncă mai multe şi mai atractive şi o cu coliziune soci<strong>al</strong>ă maimare” 10 .Există un cod <strong>al</strong> bunelor maniere în afaceri, în funcţie <strong>de</strong> care indivizii şicompaniile pe care le conduc interacţionează pentru a : munci în mod eficient şiprofitabil împreuna, stabili şi a susţine relaţii <strong>de</strong> succes pe termen lung, îmbunătăţipropriul potenţi<strong>al</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare.Familiaritatea cu acest cod oferă abilitatea <strong>de</strong> a gestiona cu încre<strong>de</strong>reproblemele <strong>de</strong> afaceri şi dă posibilitatea ca a<strong>de</strong>văratele t<strong>al</strong>ente să fie recunoscute.Necunoaşterea acestui cod nu condamnă neapărat la f<strong>al</strong>iment, ci doar îngreunează şiface mult mai dificilă obţinerea succesului.Pentru a arăta interesul pentru sentimentele celorl<strong>al</strong>ţi şi pentru comportamentulpe care managerul îl afişează faţă <strong>de</strong> partenerii <strong>de</strong> afaceri, faţă <strong>de</strong> grupurile <strong>de</strong> interes,David F. Robinson menţionează în cartea “ Etichetă în afaceri” (2000, Ediţia a doua)şapte reguli <strong>de</strong> aur care pot fi reunite sub un singur cuvânt : “IMPACT”.Integritate : a acţiona într-un mod onest şi <strong>de</strong> încre<strong>de</strong>reManiere: a nu fi niciodată egoist, necioplit şi indisciplinatPerson<strong>al</strong>itate : a comunica propriile v<strong>al</strong>ori, atitu<strong>din</strong>i şi opiniiAparenţă : a te prezenta întot<strong>de</strong>auna în cel mai bun modConsi<strong>de</strong>raţie : a te ve<strong>de</strong>a pe tine însuţi <strong>din</strong> punctul celorl<strong>al</strong>ţi <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>reTact: a gândi înainte <strong>de</strong> a vorbi.Multe organizaţii în speci<strong>al</strong> <strong>din</strong> Statele Unite rulează programe <strong>de</strong> etică pentru aminimiza riscul unor practici nea<strong>de</strong>cvate <strong>din</strong> partea angajaţilor. Aceste programeconsistă în esenţă <strong>din</strong> politici, procese, iniţiative educaţion<strong>al</strong>e care explică etica înafacerea companiei. Acestea clarifică în ce mod aceste coduri etice ar trebui să fietranspuse în procedurile operaţion<strong>al</strong>e şi în comportamentul <strong>de</strong> la locul <strong>de</strong> muncă.Mai recent, companiile urmăresc să re<strong>al</strong>izeze o potrivire între v<strong>al</strong>orilecompaniei şi cele <strong>al</strong>e individului astfel încât individul să fie intrinsec motivat să-şiîmbunătăţească comportamentul. Robin Aram, vicepreşe<strong>din</strong>te, relaţii externe şi politici<strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare, la Shell Internation<strong>al</strong>, comentează: „ Noi cre<strong>de</strong>m într-o abordare bazatăpe v<strong>al</strong>ori care în esenţă spune că eşti plătit pentru a lua <strong>de</strong>ciziile corecte bazându-te peun anumit set <strong>de</strong> v<strong>al</strong>ori şi principii”.Programele <strong>de</strong> integrare în cultura organizaţiei sunt <strong>de</strong> obicei costisitoare, darcompaniile preferă să-şi încarce nota <strong>de</strong> plată <strong>din</strong> cauză că, consecinţele unuicomportament neetic sau ileg<strong>al</strong> le poate afecta serios reputaţia şi portofoliul <strong>de</strong> clienţi.Împreună cu cercetători <strong>din</strong> Pennsylvania State University şi University ofDelaware, An<strong>de</strong>rson a condus un studiu 11 în 1999 <strong>de</strong>spre efectele programelor <strong>de</strong> eticăîn şase mari companii americane. Studiul a fost conceput pentru a măsura percepţiile,atitu<strong>din</strong>ile şi comportamentul angajaţilor. Percepţiile sunt importante pentru că eleinfluenţează atitu<strong>din</strong>ile, care la rândul lor influenţează comportamentul.Studiul a explorat următoarele trei probleme: efectele programelor <strong>de</strong> etică,rolul percepţiei angajaţilor, influenţa factorilor organizaţion<strong>al</strong>i (caracteristicileprogramelor comportament<strong>al</strong>e, cultură, etc.).Studiul a scos la ive<strong>al</strong>ă că cel mai mare impact în controlul comportamentuluineetic <strong>al</strong> angajaţilor îl are consecvenţa <strong>din</strong>tre politici şi acţiuni, premierea10 Comunicatul Comisiei Europene privind CSR, Bruxelles, 02.07.200211 Managing Ethics and Leg<strong>al</strong> compliance: What works and what hurts? – C<strong>al</strong>iforniaManagement Review, vol. 41, nr. 2, 199972
Secţiunea Management – Marketing - Turismcomportamentului etic şi atenţia sporită faţă <strong>de</strong> etică <strong>din</strong> partea top managementului.Mai mult, existenţa unui mecanism form<strong>al</strong> prin care se pot raporta comportamentelenea<strong>de</strong>cvate nu este suficientă pentru a încuraja astfel <strong>de</strong> raportări dacă atitu<strong>din</strong>ea topmanagementului şi cultura corporaţiei nu încurajează astfel <strong>de</strong> practici.Studiul a concluzionat că cei mai importanţi factori care contribuie la succesulprogramelor <strong>de</strong> etică sunt atunci când percepţia gener<strong>al</strong>ă a angajaţilor este următoarea:Lea<strong>de</strong>rship: atunci când conducerea este interesată <strong>de</strong> etică şi v<strong>al</strong>ori pe atât <strong>de</strong>mult cât este interesată <strong>de</strong> rezultatul economic.Consecvenţa <strong>din</strong>tre vorbe şi fapte: atunci când managementul face ce spune.Acest lucru este mult mai important <strong>de</strong>cât mecanisme ca linii telefonice <strong>de</strong>schise pentrua raporta comportamente nea<strong>de</strong>cvate.Corectitu<strong>din</strong>e: pentru cei mai mulţi angajaţi cea mai importantă problemă <strong>de</strong>etică este felul în care organizaţia îi tratează pe ei şi pe colegii lor.Deschi<strong>de</strong>re: atunci când oamenii vorbesc <strong>de</strong>schis <strong>de</strong>spre etică şi v<strong>al</strong>ori şi cân<strong>de</strong>tica şi v<strong>al</strong>orile sunt integrate în procesul <strong>de</strong> luare a <strong>de</strong>ciziilor.Recompensare: atunci când comportamentul etic este premiat. Aceasta are omare influenţă în eficienţa programelor etice <strong>de</strong>cât situaţia în care comportamentelenea<strong>de</strong>cvate sunt pe<strong>de</strong>psite.V<strong>al</strong>ori: atunci când programele etice se bazează pe v<strong>al</strong>ori.Caracteristic pentru această perioadă este interesul crescut pentru CSR venit <strong>din</strong>partea organizaţiilor internaţion<strong>al</strong>e (Banca Mondi<strong>al</strong>ă, OECD, UN, Forumul EconomicMondi<strong>al</strong>, etc.) şi insistenţa multiplelor iniţiative voluntare <strong>din</strong> partea unor grupăriindustri<strong>al</strong>e şi <strong>de</strong> afaceri, organizaţii multilater<strong>al</strong>e şi ONG-uri orientate pe probleme <strong>de</strong>CSR (WBCSD, IBLF, Business in the Community, Business in the Environment, CSREurope, The Corporate Citizenship Company, Business for Soci<strong>al</strong> Responsibility,AIESEC, etc.). Aceste organizaţii interacţionează în mod constant cu comunitateamondi<strong>al</strong>ă <strong>de</strong> afeceri, culeg percepţiile acesteia în privinţa CSR şi se <strong>de</strong>dică în modspeci<strong>al</strong> preîntâmpinării provocărilor CSR care pot apărea.Pe lângă aceste organizaţii, se implică în aspecte legate <strong>de</strong> CSR şi companii <strong>de</strong>consultanţă tradiţion<strong>al</strong>e : PricewaterhouseCoopers, Arthur D. Little, An<strong>de</strong>rsonConsulting, KPMG. Ele elaborează instrumente an<strong>al</strong>itice care ajută companiile înmanagementul şi operaţiunile lor CSR strategice. Sunt astfel create diferite standar<strong>de</strong>,mo<strong>de</strong>le, instrumente <strong>de</strong> măsurare şi implementare a CSR. Acestea pot fi standar<strong>de</strong>impuse sau voluntare, care cuprind o varietate <strong>de</strong> probleme CSR sau se concentreazădoar asupra unui specific. CSR nu mai este astfel, tratat ca o problemă strategicăseparată, ci este încorporat la rangul <strong>de</strong> probleme cruci<strong>al</strong>e cărora strategiile glob<strong>al</strong>e <strong>al</strong>ecompaniei trebuie să se adreseze.Printre multiplele iniţiative <strong>din</strong> toată lumea, legate <strong>de</strong> stabilirea unor standar<strong>de</strong><strong>de</strong> acţiune responsabilă a companiilor, s-au diferenţiat doar opt <strong>din</strong>tre ele, <strong>de</strong>venindrecunoscute şi urmate în întreaga lume. “Optul Glob<strong>al</strong>” sunt iniţiative voluntare cu oconsistenţă <strong>de</strong> nivel glob<strong>al</strong>.Optul Glob<strong>al</strong> se constituie <strong>din</strong> următoarele entităţi: Convenţiile ILO,Coordonatele OECD pentru Întreprin<strong>de</strong>rile Multinaţion<strong>al</strong>e, Seriile ISO 14001,Responsabilitate Soci<strong>al</strong>ă 8000 (Soci<strong>al</strong> Accountability 8000), AccountAbility 1000,Iniţiativa Raportării Glob<strong>al</strong>e (GRI), Principiile Glob<strong>al</strong>e Sullivan, The UN Glob<strong>al</strong>Compact.În urma unui atelier <strong>de</strong> lucrări (workshop) comandat <strong>de</strong> Departamentul Britanicpentru Comerţ şi Industrie şi organizat <strong>de</strong> Forumul pentru Viitor (Forum for the73
Revista Tinerilor EconomiştiFuture), Arthur D. Little şi Business in the Community s-a re<strong>al</strong>izat un ghid carei<strong>de</strong>ntifică şase beneficii pe <strong>de</strong>plin recunoscute care pot fi obţinute printr-unmanagement a<strong>de</strong>cvat. (Business in the Community and Arthur D. Little, 2003). Acestebeneficii pot fi utilizate pentru a întări avantajul competitiv <strong>al</strong> companiei.Tabelul 1: Capit<strong>al</strong>izarea avantajului competitiv oferit <strong>de</strong> CSRBeneficiiManagementul reputaţieiManagementul risculuiSatisfacţia angajaţilorAvantaje competitivePermite companiei să gestioneze şi să influenţezeatitu<strong>din</strong>ea şi percepţia grupurilor <strong>de</strong> interes;câştigarea încre<strong>de</strong>rii grupurilor <strong>de</strong> interes asigurărelaţii pozitive cu aceştia , ceea ce va întăriavantajul companieiUn management <strong>al</strong> riscului mai eficient ajutăcompaniile să reducă pier<strong>de</strong>rile, să i<strong>de</strong>ntifice <strong>din</strong>timp problemele şi să folosească poziţiile <strong>de</strong>lea<strong>de</strong>rship să câştige avantajul competitivResponsabilitatea companiei este esenţi<strong>al</strong>ă pentruatragerea şi retenţia unor angajaţi t<strong>al</strong>entaţi şiv<strong>al</strong>oroşi.Inovaţie şi învăţareAccesul la capit<strong>al</strong>Performanţa financiarăStimulează învăţarea şi inovaţia în companie, ceeace ajută la i<strong>de</strong>ntificarea unor noi oportunităţi pepiaţă, la stabilirea unui proces <strong>al</strong> afacerii mult maieficient şi la menţinerea competitivităţiiResponsabilitatea companiei facilitează accesul lacapit<strong>al</strong>; CSR ar trebui să fie folosit ca o oportunitatepentru a înlesni accesul firmelor la capit<strong>al</strong>.Se <strong>de</strong>schid noi oportunităţi pentru reducereacosturilor prezente şi viitoare şi se poate îmbunătăţiastfel competitivitatea, poziţia pe piaţă şiprofitabilitatea.Sursa: The Business case for Corporate Responsibility, Ian 2003, Arthur D.Little şiAfaceri în Comunitate;http://www.bitc.org.uk/docs/aurr_A4_The_Business_Case_2003.pdfÎn ceea ce priveşte performanţa companiei, aceasta se obţine <strong>din</strong> momentulaplicării în mod conştient a unei politici CSR. Un studiu re<strong>al</strong>izat <strong>de</strong> o firma speci<strong>al</strong>izatăpentru o companie multinaţion<strong>al</strong>ă scoate în evi<strong>de</strong>nţă trei nivele <strong>de</strong> evoluţie aindicatorilor <strong>de</strong> performanţă. Nivelul I este relevant pentru o companie care <strong>de</strong> abia aînceput să îşi monitorizeze performanţa prin CSR, la nivelul II indicatorii sunt mult maiavansaţi, în timp ce la nivelul trei sunt cel mai avansaţi.74
Secţiunea Management – Marketing - TurismTabelul 2: Indicatori <strong>de</strong> performanţă prin CSRComportamentul afaceriiNivelul I Nivelul II Nivelul III• Acordul faţă <strong>de</strong>comportamentul afacerii şifaţă <strong>de</strong> preve<strong>de</strong>riledrepturilor omului• Existenţa unor procese<strong>de</strong> obţinere <strong>de</strong> feedback <strong>de</strong>la lucrători• Evoluţia măsurilor împotrivaa<strong>de</strong>rării la principiile prevăzute <strong>de</strong>drepturile omului• Proporţia furnizorilor şi partenerilormonitorizaţi în ceea ce priveşterespectarea drepturilor omului• Numărul <strong>de</strong> ateliere <strong>de</strong> lucrări cutema „drepturile omului“• Proporţia furnizorilor şipartenerilor care întrunescstandar<strong>de</strong>le companiei peprobleme <strong>de</strong> drepturi <strong>al</strong>e omului• Percepţia angajaţilor,comunităţii loc<strong>al</strong>e şi <strong>al</strong>tor grupări<strong>de</strong> interes faţă <strong>de</strong> performanţacompaniei în domeniul drepturiloromuluiPractici <strong>al</strong>e angajăriiNivelul I Nivelul II Nivelul III• Profilul angajatului (rasa, • randamentul person<strong>al</strong>ului • evoluţia efectelor <strong>de</strong>gen, handicap, vârsta, etc.) • v<strong>al</strong>oarea instruirii pentru angajaţi re<strong>de</strong>finire şi <strong>de</strong> consolidarea a• absenteismul • satisfacţia angajaţilorunor noi abilităţiperson<strong>al</strong>ului• măsurile <strong>de</strong> percepţie <strong>al</strong>e• numărul neîn<strong>de</strong>pliniriipreve<strong>de</strong>rilor leg<strong>al</strong>e privindsecuritatea la locul <strong>de</strong>muncă, eg<strong>al</strong>itatea în faţaoportunităţilorcompaniei (faţă <strong>de</strong> eg<strong>al</strong>itateaoportunităţilor, b<strong>al</strong>anţa <strong>din</strong>tremuncă şi timpul liber)• numărul plângerilorangajaţilor• numărul cazurilor <strong>de</strong>comportament corupt sauneprofesion<strong>al</strong>Sănătatea şi siguranţa ocupaţieiNivelul I Nivelul II Nivelul III• obiectivele <strong>de</strong> • nivelul <strong>de</strong> implicare a• obiectivele în<strong>de</strong>plinite maiperformanţăperson<strong>al</strong>ului în siguranţa şibine <strong>de</strong>cât normele• i<strong>de</strong>ntificarea şi an<strong>al</strong>iza sănătatea locului <strong>de</strong> muncă • rezultatul <strong>de</strong> pe urmariscului• numărul <strong>de</strong> auditori şi inspectori cursurilor <strong>de</strong> securitate a locului• înregistrarea• costul cursurilor privind siguranţa <strong>de</strong> muncaperformanţelorşi sănătatea locului <strong>de</strong> munca • reducerea costurilor cauzate<strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nte / compensarea <strong>din</strong>asigurarea pentru acci<strong>de</strong>nte <strong>de</strong>muncăImplicarea în comunitateNivelul I Nivelul II Nivelul III• numărul <strong>de</strong> proiecte şi activităţiiniţiate• v<strong>al</strong>oarea în bani a sprijinuluicomunitar ca procent <strong>din</strong> profit• v<strong>al</strong>oarea combinată estimată<strong>din</strong>tre timpul angajaţilor, darurile înproduse şi costul pentru topmanagement• consultarea comunităţii şi agrupurilor <strong>de</strong> interes• v<strong>al</strong>oarea individu<strong>al</strong>ă atimpului angajaţilor, darurilor înproduse şi a costului pentru topmanagement• comentariile pozitive şinegative <strong>al</strong>e mediei <strong>de</strong>spreimplicarea în comunitate• utilizarea <strong>al</strong>tor resurse75• evoluţia impactuluiprogramelor <strong>de</strong> implicare încomunitate• percepţia companiei caun “bun vecin”
Revista Tinerilor EconomiştiRelaţiile cu clienţii şi furnizoriiNivelul I Nivelul II Nivelul III• plângerilor clienţilor faţă <strong>de</strong>produse şi servicii• plângerile furnizorilor• consultări şi di<strong>al</strong>oguri• numărul furnizorilor monitorizaţi• nivelul <strong>de</strong> satisfacţie aclienţilor/furnizorilor• retenţia clienţilor• preve<strong>de</strong>ri pentru clienţii cunevoi speci<strong>al</strong>e• aprovizionare proactivă• extra vânzări datoratepoliticii soci<strong>al</strong>e• măsuri <strong>de</strong> fi<strong>de</strong>lizare aclienţilor• percepţia faţă <strong>de</strong>companie ca un partener<strong>de</strong> afaceri preferat• impact soci<strong>al</strong>, costuri şibeneficii <strong>al</strong>e produselor/serviciilorAceşti indicatori sunt fixaţi pentru a măsura nivelul aşteptat <strong>de</strong> performanţacompaniei. Dacă, <strong>de</strong> exemplu, în cazul relaţiilor cu clienţii şi furnizorii , la primul nivelse urmăreau plângerile acestora, la nivelul trei este vorba <strong>de</strong>spre extravânzări, măsuri <strong>de</strong>fi<strong>de</strong>lizare, etc, care nu aveau cum să îşi găsească locul la primul nivel în cazul uneipreviziuni re<strong>al</strong>iste a performanţelor prin CSR.BIBLIOGRAFIE1. Aaronson, S.A,Reaves J.,“Răspunsul european la Cererile Publice privindResponsabilitatea corporativă glob<strong>al</strong>ă”, Nation<strong>al</strong> PolicyAssociation; 5 februarie 20022. Little, A. D., The Business case for Corporate Responsibility, Ian 2003http://www.bitc.org.uk/docs/aurr_A4_The_Business_Case_2003.pdf3. Caroll, A.B., “Piramida responsabilităţii soci<strong>al</strong> corporative”, BusinessHorizons, vol.34, pg.10, 1991,4. D<strong>al</strong>ton, D.R., “Cele patru faţete <strong>al</strong>e responsabilităţii soci<strong>al</strong>e”, BusinessCosier, R.A., Horizons, vol.25, pg.9, 1982,5. Eells, R. “Însemnătatea afacerii mo<strong>de</strong>rne”, Columbia UniversityPress, New York, 1960.6. Moon, C., “Business Ethics”, The Economist Books, 2001Bonny, C.,7. Tuzzolino, F.&Armandi, B.R.,“A Need – Hierarchy Framework for Assessing CorporateSoci<strong>al</strong> Responsibility”, Aca<strong>de</strong>my of Management Review,vol.6, pg.8, 19818. *** Comisia Europeană, “Promovarea unui cadru Europeanpentru responsabilitatea soci<strong>al</strong>ă a companiilor”. CartaVer<strong>de</strong>. , 2002;http://europa.eu.int/comm/employment_soci<strong>al</strong>/soci<strong>al</strong>/csr/greenpaper.htm9. *** Comunicatul Comisiei Europene privind CSR, Bruxelles,02.07.200210. *** Managing Ethics and Leg<strong>al</strong> compliance: What works andwhat hurts? – C<strong>al</strong>ifornia Management Review, vol. 41, nr.2, 199976
Secţiunea Management – Marketing - TurismSIX SIGMA QUALITY STRATEGY – A SUMMARY APPROACHLect. univ. dr. Carmen PăunescuAca<strong>de</strong>my of Economic Studies, Bucharest,Faculty of CommerceAbstract: Sigma is a statistic<strong>al</strong> concept that represents the amountof variation present in a process relative to customer requirementsor specifications. The higher the sigma level, the better the processis performing relative to customer requirements. The term SixSigma refers to a smarter way to manage a business, putting thecustomer first and using facts and data to drive better solutions. SixSigma efforts target three main areas – improving customersatisfaction; reducing cycle time; reducing <strong>de</strong>fects – and aim tomeet changing needs of customers, market and technologies, andto obtain benefits for <strong>al</strong>l employees, customers and stakehol<strong>de</strong>rs.The paper addresses two basic methodologies introduced in the SixSigma organizations: DMAIC (Define, Measure, An<strong>al</strong>ysis, Improve,Control) used to improve the current capabilities of an existingprocess, and DMADV (Define, Measure, An<strong>al</strong>ysis, Design, Verify)used when the organization needs to create a product, service, orprocess to meet customer requirements or when it needs acomplete re<strong>de</strong>sign because the product, service, or process isconsistently incapable of meeting customer requirements.Key words: Six Sigma, DMAIC, DMADV, sigma level, DPMO, CTQs, qu<strong>al</strong>ityimprovement, business improvementSix Sigma is a statistic<strong>al</strong> measure of performance of a process or a product,respectively a measure of how well a company meets the customers requirements. It is asystem of management to achieve lasting business lea<strong>de</strong>rship and world-classperformance. Six Sigma is a methodology that provi<strong>de</strong>s businesses with the tools toimprove the capability of their business processes. These increases in performance and<strong>de</strong>crease in process variation leads to <strong>de</strong>fect reduction and vast improvement in profits,employee mor<strong>al</strong>e and qu<strong>al</strong>ity of product.Six Sigma is a smarter way to manage a business that puts the customers firstand uses data and fact to drive better solutions. It is a rigorous and a systematicmethodology that utilizes information (management by facts) and statistic<strong>al</strong> an<strong>al</strong>ysis tomeasure and improve a company's operation<strong>al</strong> performance, practices and systems byi<strong>de</strong>ntifying and preventing “<strong>de</strong>fects” in manufacturing and service-related processes inor<strong>de</strong>r to anticipate and exceed expectations of <strong>al</strong>l stakehol<strong>de</strong>rs to accomplisheffectiveness.Six Sigma at many organizations simply means a measure of qu<strong>al</strong>ity that strivesfor near perfection. It is a disciplined data-driven approach and methodology foreliminating <strong>de</strong>fects (driving towards six standard <strong>de</strong>viations between the mean and the77
Revista Tinerilor Economiştinearest specification limit) in any process, from manufacturing to transaction<strong>al</strong> andfrom product to service.Sigma – Greek letter – stands for standard <strong>de</strong>viation. It represents a statistic<strong>al</strong>way to <strong>de</strong>scribe how much variation exists in a set of data, a group of items, or aprocess. The statistic<strong>al</strong> representation of Six Sigma <strong>de</strong>scribes quantitatively how aprocess is performing. To achieve Six Sigma, a process must not produce more than 3.4<strong>de</strong>fects per million opportunities (table 1). A Six Sigma <strong>de</strong>fect is <strong>de</strong>fined as anythingoutsi<strong>de</strong> of customer specifications. A Six Sigma opportunity is then the tot<strong>al</strong> quantity ofchances for a <strong>de</strong>fect.Table 1. Six Sigma Performance LevelsSigma LevelDefects Per Million Opportunities (DPMO)1 690,0002 308,5373 66,8074 6,2105 2336 3.4The objective of Six Sigma Qu<strong>al</strong>ity is to reduce process output variation so thaton a long term basis, which is the customer's aggregate experience with our processover time, this will result in no more than 3.4 <strong>de</strong>fect parts per million opportunities (or3.4 Defects Per Million Opportunities – DPMO).Six Sigma efforts target three main areas – improving customer satisfaction,reducing cycle time, and reducing <strong>de</strong>fects – with the porpose to meet changing needs ofcustomers, markets and technologies, and to obtain benefits for <strong>al</strong>l employees,customers and stakehol<strong>de</strong>rs. Three key characteristics separate Six Sigma from otherqu<strong>al</strong>ity programs of the past:• Six Sigma is customer focused;• Six Sigma projects produce major returns on investment;• Six Sigma changes how management operates – „working smarter not har<strong>de</strong>r”.• Six Sigma involves a tot<strong>al</strong> management commitment, and promotes aphilosophy of excellence.In the language of Six Sigma, customers requirements and expectations arec<strong>al</strong>led „Critic<strong>al</strong> To Qu<strong>al</strong>ity” (CTQs). CTQs are the key measurable characteristics of aproduct or process whose performance standards or specification limits must be met inor<strong>de</strong>r to satisfy the customer. They <strong>al</strong>ign improvement or <strong>de</strong>sign efforts with customerrequirements. CTQs represent the product or service characteristics that are <strong>de</strong>fined bythe customer (intern<strong>al</strong> or extern<strong>al</strong>). They may inclu<strong>de</strong> the upper and lower specificationlimits or any other factors related to the product or service. A CTQ usu<strong>al</strong>ly must beinterpreted from a qu<strong>al</strong>itative customer statement to an actionable, quantitative businessspecification.The fundament<strong>al</strong> objective of the Six Sigma methodology is theimplementation of a measurement-based strategy that focuses on process improvementand variation reduction through the application of Six Sigma improvement projects.78
Secţiunea Management – Marketing - TurismThis is accomplished through the use of two Six Sigma sub-methodologies: DMAICand DMADV.The Six Sigma DMAIC process (<strong>de</strong>fine, measure, an<strong>al</strong>yze, improve, control) isan improvement system for existing processes f<strong>al</strong>ling below specification and lookingfor increment<strong>al</strong> improvement (table 2).DefineMeasureAn<strong>al</strong>yzeImproveControlTable 2. DMAIC ProcessDefine the project’s purpose and scope and obtain backgroun<strong>din</strong>formation about the process and its customersFocus your improvement effort by gathering information aboutthe current situation; measure the process to <strong>de</strong>termine currentperformanceI<strong>de</strong>ntify root causes and confirm them with dataDevelop, try out, and implement solutions that address root causesUse data to ev<strong>al</strong>uate the solutions as well as the plans you use tocarry them outMaintain the gains you have ma<strong>de</strong> by standardizing your workmethod or processes, anticipating future improvements, andpreserving the lessons you learn from this effortThe Six Sigma DMADV process (<strong>de</strong>fine, measure, an<strong>al</strong>yze, <strong>de</strong>sign, verify) is animprovement system used to <strong>de</strong>velop new processes or products at Six Sigma qu<strong>al</strong>itylevels (table 3). It can <strong>al</strong>so be employed if a current process requires more than justincrement<strong>al</strong> improvement.DefineMeasureAn<strong>al</strong>yzeDesignVerifyTable 3. DMADV ProcessDefine the project go<strong>al</strong>s and customer (intern<strong>al</strong> and extern<strong>al</strong>)<strong>de</strong>liverablesMeasure and <strong>de</strong>termine customer needs and specificationsAn<strong>al</strong>yze the process options to meet the customer needsDesign (<strong>de</strong>tailed) the process to meet the customer needsVerify the <strong>de</strong>sign performance and ability to meet customer needsTo achieve Six Sigma, a business must excel at managing existing processes,improving existing processes (DMAIC), and <strong>de</strong>signing new processes, products, orservices (DMADV). Linking these methodologies proves to be most effective way foran organization to achieve its Six Sigma go<strong>al</strong>s.ConclusionsThe go<strong>al</strong> of Six Sigma is to increase profits by eliminating variability, <strong>de</strong>fectsand waste that un<strong>de</strong>rmine customer loy<strong>al</strong>ty.Six Sigma can be un<strong>de</strong>rstood and perceived at three levels:Metric: 3.4 Defects Per Million Opportunities. DPMO <strong>al</strong>lows company to takecomplexity of product or process into account. Rule of thumb is to consi<strong>de</strong>r at least79
Revista Tinerilor Economiştithree opportunities for a physic<strong>al</strong> part/ component – one for form, one for fit and onefor function, in absence of better consi<strong>de</strong>rations.Methodology: DMAIC/ DMADV structured problem solving roadmap andtools.Philosophy: Reduce variation in the business and take customer-focused, datadriven <strong>de</strong>cisions.BYBLIOGRAPHY1. Brassard, M.;Finn, L.; Ginn,D.; Ritter, D.2. Breyfogle III,F. W.3. Breyfogle III,F. W.;Cupello, J.;Meadows, B.The Six Sigma Memory Jogger II. A Desktop Gui<strong>de</strong> ofTools for Six Sigma Improvement Teams, GOAL/QPC,First Edition, 2004Implementing Six Sigma. Smarter Sollutions UsingStatistic<strong>al</strong> Methods, Second Edition, John Wiley& Sons,Inc., New Jersey, 2003Managing Six Sigma. A Practic<strong>al</strong> Gui<strong>de</strong> to Un<strong>de</strong>rstan<strong>din</strong>g,Assessing, and Implementing the Strategy that YieldsBottom-Line Success, Second Edition, John Wiley& Sons,Inc., New York, 20014. Brue, G. Six Sigma for Managers, McGraw-Hill Profession<strong>al</strong>, NewYork, 20025. Eckes, G. Six Sigma Team Dynamics. The Elusive Key to ProjectSuccess, John Wiley& Sons, Inc., New Jersey, 20036. Eckes, G. Six Sigma for Everyone, John Wiley& Sons, Inc., NewJersey, 20037. Ginn, D;Varner, E.The Design for Six Sigma Memory Jogger. Desktop Gui<strong>de</strong>of Tools and Methods for Robust Processes and Products,GOAL/QPC, First Edition, 20048. Pan<strong>de</strong>, P.; What is Six Sigma, McGraw-Hill Co., Inc., 2002Holpp, L.9. Pan<strong>de</strong>, P.; The Six Sigma Way. How GE, Motorola, and Others TopNeuman, R.; Companies Are Honning Their Performance, McGraw-HillCavanagh, R. Profession<strong>al</strong>, New York, 200010. Pyz<strong>de</strong>k, Th. The Six Sigma Project Planner: A Step-by-step Gui<strong>de</strong> toLea<strong>din</strong>g a Six Sigma Project through DMAIC, McGraw-Hill Profession<strong>al</strong>, New York, 200311. Pyz<strong>de</strong>k, Th. The Six Sigma Handbook: A Complete Gui<strong>de</strong> for GreenBelts, Black Belts, and Managers at All Levels, McGraw-Hill Profession<strong>al</strong>, New York, 200312. Smith, D.;Blakeslee, J.;Koonce, R.Strategic Six Sigma. Best Practices from the ExecutiveSuite, John Wiley& Sons, Inc., New Jersey, 200213. Watson, G. Six Sigma for Business Lea<strong>de</strong>rs. A Gui<strong>de</strong> toImplementation, GOAL/QPC, First Edition, 200480
Secţiunea Management – Marketing - TurismNOUA METODOLOGIE A MANAGEMENTULUI CALITĂŢII TOTALE – SIX SIGMALect. univ. dr. Cătălina SorianaSitnikovLect. univ. Laura Giurcă VasilescuUniversitatea <strong>din</strong> Craiova,Facultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: During the last years, Six Sigma has been launchedaround the world, many companies being able to prove,numeric<strong>al</strong>ly, the essenti<strong>al</strong> role of this method for their success. SixSigma is a method that can minimize the cost of an organization. Itis a method consi<strong>de</strong>red part of TQM and not an <strong>al</strong>ternative to TQMmethodology and components.Key words: Six Sigma, TQM, qu<strong>al</strong>ity’s managementÎn ultimii ani, Six Sigma a fost lansată în întreaga lume, numeroase companiiputând face dovada, în cifre, a rolului <strong>de</strong> element pivot<strong>al</strong> <strong>al</strong> acestei meto<strong>de</strong> la succesullor.Dintre companiile care au introdus Six Sigma cu rezultate <strong>de</strong>osebite, cele maicunoscute sunt: Motorola, GE, Allied Sign<strong>al</strong> (în prezent Honeywell), ABB, LockheedMartin, Polaroid, Sony, Honda, American Express şi Solectron.Apariţia şi implementarea acestei meto<strong>de</strong>, la jumătatea anilor ’80, a ridicatnumeroase semne <strong>de</strong> întrebare şi, în<strong>de</strong>osebi, pe acela <strong>al</strong> argumentării aplicării ei. Astfel,“<strong>de</strong> ce Six Sigma ?”. De ce această metodă nouă şi “necunoscută“ la acel moment când,însăşi c<strong>al</strong>itatea tot<strong>al</strong>ă, managementul c<strong>al</strong>ităţii tot<strong>al</strong>e şi meto<strong>de</strong>le lor erau consi<strong>de</strong>ratesuficiente acoperind sfera largă a întreprin<strong>de</strong>rii ? Bineînţeles că răspunsurile au fost, şiîncă mai sunt, variate şi numeroase însă, <strong>din</strong>tre acestea, se relevă cu precă<strong>de</strong>re celconform căruia numeroase firme au putut dovedi că Six Sigma a generat un venitsubstanţi<strong>al</strong> pe baza investiţiilor re<strong>al</strong>izate pentru implementarea sa.Ce este Six Sigma ? Este “ceva” într-a<strong>de</strong>văr nou sau “ceva” vechi şi reamb<strong>al</strong>at? Aceasta şi <strong>al</strong>te întrebări circulă în prezent în comunitatea c<strong>al</strong>ităţii în ciuda originilor<strong>de</strong>stul <strong>de</strong> în<strong>de</strong>părtate <strong>al</strong>e meto<strong>de</strong>i. Dintre numeroasele răspunsuri, cel mai potrivit estecel ce consi<strong>de</strong>ră Six Sigma “un instrument <strong>al</strong> c<strong>al</strong>ităţii, <strong>din</strong> sfera tehnicilor statistice,prezentat într-o manieră inovatoare, ce a căpătat acceptul aplicării, utilizării şi <strong>al</strong>implementării rezultatelor <strong>din</strong> partea managerilor şi a asociaţilor multor organizaţii”, înaceastă <strong>de</strong>finiţie, sintagma “instrument <strong>al</strong> c<strong>al</strong>ităţii” fiind relevatoare prin însăşiutilizarea ei în ceea ce priveşte <strong>de</strong>finirea Six Sigma.Originea Six Sigma ca abordare a îmbunătăţirii c<strong>al</strong>ităţii, în anii ’80, poate fiurmărită în sânul firmei Motorola un<strong>de</strong> obiectivul îmbunătăţirii tuturor produselor –bunuri şi servicii - printr-un or<strong>din</strong> <strong>de</strong> mărime (multiplu <strong>de</strong> 10), fusese stabilit pentru operioadă <strong>de</strong> 5 ani. Spre <strong>de</strong>osebire <strong>de</strong> <strong>al</strong>te obiective, acesta a orientat cu precă<strong>de</strong>re firmacătre rata îmbunătăţirii, iar Six Sigma a îndreptat resursele existente, inclusiv celeumane, către reducerea variaţiei la nivelul tuturor proceselor (<strong>de</strong> producţie,administrative şi toate celel<strong>al</strong>te procese). Pentru a stabili o măsură clară a activităţii <strong>de</strong>îmbunătăţire, în anul 1987 se lansează programul Six Sigma.81
Revista Tinerilor EconomiştiMotivul utilizării <strong>de</strong>numirii sigma s-a datorat faptului că σ este o unitate <strong>de</strong>măsură statistică, legată <strong>de</strong> capacitatea procesului, privită ca abilitatea acestuia <strong>de</strong> aproduce, fără <strong>de</strong>fecte, bunuri. În limbajul statistic, σ este o măsură a variaţieiprocesului, privită ca <strong>de</strong>viere standard, iar “6σ” implică <strong>de</strong> obicei apariţia <strong>de</strong>fectelor cuo rată <strong>de</strong> 3.4 <strong>de</strong>fecte per milion oportunităţi (DPMO).În gener<strong>al</strong>, este posibil <strong>de</strong> c<strong>al</strong>ibrat “costul c<strong>al</strong>ităţii” sau, mult mai la obiect,“costul c<strong>al</strong>ităţii slabe” cu nivelul σ la care se <strong>de</strong>sfăşoară un proces. Astfel, nivelurile <strong>de</strong>performanţă superioare <strong>al</strong>e 6σ sunt direct legate <strong>de</strong> costurile c<strong>al</strong>ităţii slabe mai mici <strong>de</strong>1% <strong>din</strong> vânzări. În schimb, nivelurile σ eg<strong>al</strong>e cu 3, 4 şi 5 produc rate <strong>al</strong>e DPMO eg<strong>al</strong>ecu 66807, 6210 respectiv 233, care corespund unor v<strong>al</strong>ori <strong>al</strong>e costurilor c<strong>al</strong>ităţiiinferioare <strong>de</strong> 25-40%, 15-25% respectiv 5-15%. Aceste v<strong>al</strong>ori subliniază importanţareducerii variaţiei procesului în cadrul proceselor <strong>de</strong> bază şi a celor auxiliare <strong>din</strong> cadrulunei organizaţii, cât şi variaţia proceselor <strong>de</strong>sfăşurate la furnizori.Pe această bază, <strong>de</strong>scrisă statistic, semne <strong>de</strong> succes semnificativ au <strong>de</strong>venit curapiditate evi<strong>de</strong>nte la Motorola. De fapt, <strong>din</strong> 1987 până în 1997, Motorola a obţinut ocreştere <strong>de</strong> cinci ori a vânzărilor, cu profituri ridicându-se la 20% pe an, economiicumulate <strong>de</strong> 14 mld$ şi preţuri <strong>al</strong>e acţiunilor majorate cu o rată anu<strong>al</strong>ă <strong>de</strong> 21,3%. Deasemenea, în 1988, Motorola a câştigat Premiul Naţion<strong>al</strong> American <strong>al</strong> C<strong>al</strong>ităţii“M<strong>al</strong>colm B<strong>al</strong>drige”.În curând, <strong>al</strong>te companii au <strong>de</strong>venit interesate <strong>de</strong> metodă şi, succesiv, multe<strong>din</strong>tre ele au putut evi<strong>de</strong>nţia rezultate semnificative.Astfel, Allied Sign<strong>al</strong> a economisit 2 mld$ <strong>de</strong>-a lungul perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> 5 ani, întimp ce GE a economisit 1 mld$ în numai 2 ani.De <strong>al</strong>tfel, impactul “big dollar” a fost unul <strong>din</strong>tre cele 5 motive <strong>de</strong> bază <strong>al</strong>eimplementării cu succes a 6σ. Celel<strong>al</strong>te 4 motive se constituie ca elemente <strong>de</strong> care orice“avocat” <strong>al</strong> c<strong>al</strong>ităţii trebuie să ţină seama: sprijinul continuu <strong>al</strong> top managerilor,accentul pus pe abordarea cantitativă şi disciplinată a îmbunătăţirii procesului, v<strong>al</strong>oareaplasată pe înţelegerea şi satisfacerea cerinţelor consumatorilor şi maniera în caremetoda combină procesele cu oamenii şi instrumentele potrivite.În timp ce, <strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> aplicării, metoda nu diferă <strong>de</strong> la o companiela <strong>al</strong>ta, conţinutul abordării 6σ variază <strong>de</strong> la o companie la <strong>al</strong>ta, <strong>de</strong> la un consultant la<strong>al</strong>tul, <strong>de</strong> la un autor la <strong>al</strong>tul. Oricum, programele 6σ au câteva caracteristici comune,printre care:• Se constituie mai mult ca abordări top-down <strong>de</strong>cât bottom-up;• Au un curs <strong>de</strong> acţiune constant, ce inclu<strong>de</strong> 4 etape: ev<strong>al</strong>uare, an<strong>al</strong>iză,îmbunătăţire şi control;• Sunt abordări orientate către utilizarea datelor, făcând în mare măsură uz <strong>de</strong>numeroase instrumente statistice <strong>de</strong> luare a <strong>de</strong>ciziei.Se poate afirma că, <strong>din</strong> punctul <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> conţinutului, 6σ nu cuprin<strong>de</strong> niciun element <strong>de</strong> noutate. Orientarea sa către procese şi variaţia acestora este elementulcentr<strong>al</strong> a ceea ce reprezintă, cronologic vorbind, “controlul c<strong>al</strong>ităţii”, şi este găsită înlucrările lui Deming şi Shewhart. Proiectarea mo<strong>de</strong>lelor şi controlul procesului statistic,ambele fiind elemente caracteristice <strong>al</strong>e proiectelor 6σ, nu sunt <strong>de</strong> noutate ca, <strong>de</strong> <strong>al</strong>tfel,nici aplicarea sistematică a instrumentelor c<strong>al</strong>ităţii, cum ar fi Diagramele Pareto şiIshikawa, enumerate printre aşa-numitele “instrumente vechi” <strong>al</strong>e c<strong>al</strong>ităţii.Aşa că, întrebarea care se pune este “ce este nou cu privire la 6σ, dacă întra<strong>de</strong>văreste ceva nou ?”82
Secţiunea Management – Marketing - TurismSe poate observa, fiind subliniat şi <strong>de</strong> acest articol, că elementul <strong>de</strong> noutate <strong>al</strong>6σ este reprezentat <strong>de</strong> legătura explicită pe care o re<strong>al</strong>izează între teoretic şi strategic.Cu <strong>al</strong>te cuvinte, elementul <strong>de</strong> noutate <strong>al</strong> meto<strong>de</strong>i este faptul că tehnici eficiente, a<strong>de</strong>seastatistice, sunt utilizate într-un mod sistematic pentru a reduce variaţia şi a îmbunătăţiprocesele, cu orientare către rezultate (atât cele îndreptate către client, care conduc la ocreştere a performanţei poziţiei <strong>de</strong> pe piaţă şi, mai <strong>de</strong>parte, la rezultatele financiarefin<strong>al</strong>e îmbunătăţite).Un <strong>al</strong>t element <strong>de</strong> noutate priveşte antrenarea membrilor echipei 6σ. Pentru autiliza în mod eficient instrumentele statistice cu scopul luării <strong>de</strong>ciziilor pe bazafaptelor re<strong>al</strong>e, resurse şi eforturi substanţi<strong>al</strong>e sunt <strong>de</strong>dicate educării şi antrenăriimembrilor echipei 6σ. Responsabilitatea şi autoritatea sunt distribuite într-un modstructurat, utilizând un sistem <strong>al</strong> “centurilor” similar cu cel folosit în karatele coreene.Astfel, termenii centură ver<strong>de</strong>, centură neagră şi centură neagră master capătăînţelesuri specifice în vocabularul 6σ.Odată cu sistemul centurilor, 6σ a contribuit activ la crearea unei infrastructuriclare la nivelul organizaţiei, care inclu<strong>de</strong> rutine evi<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> control şi comunicare.Privită contextu<strong>al</strong>, 6σ furnizează un mijloc structurat <strong>al</strong> îmbunătăţiriiprodusului şi procesului dar, în termenii cercetării <strong>de</strong> faţă, metoda nu este privită şi niciconsi<strong>de</strong>rată ca o <strong>al</strong>ternativă a TQM. Este mai important, în schimb, <strong>de</strong> încadrat 6σ întruncontext mai larg. Aşa cum este prezentat în structura <strong>de</strong> mai jos, TQM este privit caun sistem <strong>de</strong> management care cuprin<strong>de</strong> v<strong>al</strong>ori, meto<strong>de</strong> şi instrumente îndreptate cătrecreşterea satisfacţiei consumatorilor, utilizând un volum minim <strong>de</strong> resurse.TQMTabelul 1. Sistemul <strong>de</strong> management TQM1. Orientarea spre clienţi2. Orientarea spre procese3. Luarea <strong>de</strong>ciziilor pe baza re<strong>al</strong>ităţiiV<strong>al</strong>ori 4. Implicarea tuturor angajaţilor5. Îmbunătăţirea continuă6. Implicarea top management-ului1. Diagramele relaţion<strong>al</strong>e2. Diagramele <strong>de</strong> control3. Matrici <strong>de</strong> <strong>de</strong>sign factori<strong>al</strong>InstrumenteMetodologii4. Diagrame Ishikawa5. Diagrame arbore6. ISO 90007. Casa c<strong>al</strong>ităţii8. Testarea ipotezelor9. Diagrame <strong>de</strong> proces1. QFD2. Cercurile c<strong>al</strong>ităţii3. Benchmarking4. Antrenarea angajaţilor5. Parteneriatul furnizorilor6. PD7. Design-ul experimentelor8. 6σ83
Revista Tinerilor EconomiştiÎn cele mai multe <strong>de</strong>finiţii, TQM este <strong>de</strong>clanşată pornind <strong>de</strong> la v<strong>al</strong>orileenumerate în structura anterioară. Acestea contribuie la crearea culturii organizaţion<strong>al</strong>e.Pentru a atinge acest punct, v<strong>al</strong>orile trebuie susţinute, în mod sistematic şi continuu, <strong>de</strong>meto<strong>de</strong> şi instrumente potrivite.În construirea sau modificarea culturii organizaţion<strong>al</strong>e trebuie i<strong>de</strong>ntificatev<strong>al</strong>orile dorite. Astfel, trebuie <strong>al</strong>ese metodologii care sprijină aceste v<strong>al</strong>ori şi, mai<strong>de</strong>parte, instrumente care stau la baza creării metodologiilor. Metodologiile nu au uncaracter ambiguu dar, în mod natur<strong>al</strong>, unele etape <strong>al</strong>e metodologiei pot fi diferite, înfuncţie <strong>de</strong> situaţie sau organizaţie. Este <strong>de</strong> la sine înţeles că unele metodologii pot sta labaza creării unor v<strong>al</strong>ori dar, este tot <strong>de</strong> la sine înţeleasă nevoia utilizării cât mai multormetodologii pentru a crea v<strong>al</strong>ori diferite.Pe baza acestei viziuni este clar că 6σ se constituie ca o metodologie în cadrul -şi nu o <strong>al</strong>ternativă la - TQM. Motivul pentru care a avut un succes <strong>de</strong>osebit se datoreazăfaptului că ea este structurată, sistematică şi utilizează câteva instrumente eficiente.Dar, trebuie <strong>de</strong> asemenea subliniat faptul că 6σ stă la baza creării tuturor celor 6 v<strong>al</strong>ori<strong>al</strong>e TQM, ilustrând faptul că acest sistem este unul <strong>din</strong>amic.Princip<strong>al</strong>a concluzie a acestui articol, legată <strong>de</strong> implementarea 6σ <strong>de</strong> către oorganizaţie este următoarea 6σ este o metodologie ce poate reduce costurile uneiorganizaţii. Prin aplicarea ei se va ţine seama <strong>de</strong> modul cum 6σ sprijină v<strong>al</strong>orileorganizaţiei şi <strong>de</strong> modul cum sunt <strong>al</strong>ese instrumentele <strong>din</strong> tot<strong>al</strong>itatea TQM.BIBLOGRAFIE1 Bergman, B.,Kroslid, D.,2 Hellsten, U.,Klefsjö, B.“Six Sigma – a reviv<strong>al</strong> of the profound knowledgeof variation” , Procee<strong>din</strong>gs of the ThirdInternation<strong>al</strong> Conference on Buil<strong>din</strong>gPeople and Organization<strong>al</strong> Excellence, 2000.“TQM as a management system consisting ofv<strong>al</strong>ues, techniques and tools”, The TQM Magazine,12, 20033 Reed, M. “Six Sigma eavesdropping on the Net !!!!”, Qu<strong>al</strong>ityAustr<strong>al</strong>ia, 15, 1, 10, 200184
Secţiunea Management – Marketing - TurismTRANZIŢIA ŞI PERFORMANŢELE ECONOMICELect.. univ. dr. Ramona GruescuUniversitatea <strong>din</strong> Craiova,Facultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: The initi<strong>al</strong> macroeconomic<strong>al</strong> differences, their postexperience and intern<strong>al</strong> politic<strong>al</strong> climate, represents only one part ofthe elements that have influenced the economic<strong>al</strong> performances ofthe countries from the Centr<strong>al</strong> and Eastern Europe. The articlean<strong>al</strong>yses the way in which these differences have influenced thei<strong>de</strong>as and program of the reform in transition<strong>al</strong> countries and theireconomic<strong>al</strong> performances.Key words: transition, performances, economic integrationCaracteristicile particulare iniţi<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e ţărilor aflate în tranziţie explicădiferenţele existente între acestea <strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> <strong>de</strong>zvoltării economice după 15ani <strong>de</strong> tranziţie. Condiţiile geografice - <strong>al</strong>ocarea resurselor, apropierea <strong>de</strong> pieţelevestice, perioada <strong>de</strong> timp petrecută în cadrul planificării centr<strong>al</strong>izate, natura <strong>de</strong>zvoltăriieconomice în cadrul acestei perioa<strong>de</strong>, reprezintă o parte <strong>din</strong> elementele ce au afectatperformanţele economice <strong>al</strong>e acestor ţări.Cadrul instituţion<strong>al</strong> şi cel leg<strong>al</strong> <strong>al</strong> ţărilor aflate în tranziţie au trebuit să fiefundament<strong>al</strong> reconstruite; a fost necesară re<strong>al</strong>izarea unui cadru <strong>de</strong> susţinere a afacerilor,<strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a pieţelor şi <strong>de</strong> reaşezare a legăturilor cu economia mondi<strong>al</strong>ă. Deosebirilemacroeconomice iniţi<strong>al</strong>e, experienţa lor anterioară, ca şi climatul politic intern <strong>de</strong>stul <strong>de</strong>diferit au influenţat concepţia şi c<strong>al</strong>endarul <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfăşurare a reformei în fiecare ţară.Unele guverne au fost capabile sa legifereze politici prin care să restructurezesectorul <strong>de</strong> stat şi să încurajeze noile întreprin<strong>de</strong>ri în crearea unei fundaţii pentru<strong>de</strong>zvoltarea economică. Altele au menţinut strategii mai puţin eficiente, <strong>de</strong> protecţie aîntreprin<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong> stat, <strong>de</strong>seori ineficiente, şi <strong>de</strong> <strong>de</strong>scurajare a intrării pe piaţă, cucosturi soci<strong>al</strong>e consi<strong>de</strong>rabile.Reformele economice atrag după ele costuri pe termen scurt pentru toţi.Restructurarea economică a întreprin<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong> stat necesită o ajustare substanţi<strong>al</strong>ăpentru a corecta <strong>de</strong>c<strong>al</strong>ajele produse <strong>de</strong> investiţiile ineficiente şi politicile distorsionate,pentru a permite eficientizarea activităţii. O astfel <strong>de</strong> ajustare generează, invariabil,păgubiţi pe termen scurt, ca rezultat <strong>al</strong> somajului ridicat, <strong>al</strong> preţurilor mari şi <strong>al</strong> lipseiunei politici soci<strong>al</strong>e bine conturate. Prin contrast, câştigurile asociate reformeieconomice apar pe termen lung datorită faptului ca instituţiile necesare promovăriiconcurenţei - drepturi <strong>de</strong> proprietate sigure, accesul la finanţări etc. - nu pot fi createimediat.Aceasta înseamnă că programele <strong>de</strong> reformă economică tind să creeze costurisubstanţi<strong>al</strong>e pe termen scurt în speranţa unor câştiguri pe termen lung, re<strong>al</strong>izate prinpromovarea investiţiilor şi prin creştere economică.În acest context, pe lângă influenţa condiţiilor iniţi<strong>al</strong>e, care încorporeazăvariabile economice, istorice, cultur<strong>al</strong>e şi geografice, conturarea diferită a configurărilor85
Revista Tinerilor Economiştişi performanţelor economice a ţărilor în tranziţie este <strong>de</strong>terminată şi <strong>de</strong> susţinereapublică a reformelor şi <strong>de</strong> credibilitatea guvernului.Politica reformei economice începe cu un paradox: oamenilor li se cere săsusţină politicile care impun costuri clare pe termen scurt, cu promisiunea câştigurilorpe termen lung. Pentru a câştiga susţinerea largă, atât <strong>de</strong> necesară înfăptuirii reformelor,guvernele trebuie să convingă oamenii că vor fi capabile să susţină reforma economicăşi instituţion<strong>al</strong>ă pentru a traversa cu succes perioada <strong>de</strong> tranziţie şi a re<strong>al</strong>iza o economie<strong>de</strong> piaţă funcţion<strong>al</strong>ă. Guvernele trebuie să fie capabile să încre<strong>din</strong>ţeze perdanţii petermen scurt că vor culege câştiguri <strong>din</strong> reformele pe termen lung, în condiţiile în careîn perioada <strong>de</strong> început <strong>de</strong> tranziţie economiile sunt afectate <strong>de</strong> puternice distorsiuni.Astfel, unele grupuri re<strong>al</strong>izează câştiguri substanţi<strong>al</strong>e în zona ambiguă <strong>din</strong>tre sistemulcentr<strong>al</strong>izat şi economia <strong>de</strong> piaţă. Incertitu<strong>din</strong>ea legată <strong>de</strong> dreptul <strong>de</strong> proprietate înainte<strong>de</strong> privatizare permite managerilor iniţiaţi să utilizeze bunurile întreprin<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong> stat înnoile întreprin<strong>de</strong>ri create sub controlul lor direct. De asemenea, preţurile parţi<strong>al</strong>liber<strong>al</strong>izate stimulează oportunităţile <strong>de</strong> arbitraj între preţurile fixe şi preţurile <strong>de</strong> piaţă,care pot genera profituri imense; liber<strong>al</strong>izarea haotică şi incompletă a comerţuluicreează monopoluri profitabile, mai <strong>al</strong>es în economiile bogate în resurse natur<strong>al</strong>e.Aceste oportunităţi <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> distorsiunile economiilor parţi<strong>al</strong> reformatesunt disponibile numai pentru câţiva, care <strong>de</strong>ţin controlul întreprin<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong> stat şiaceia care au legături strânse cu politicienii ce le pot acorda aceste avantaje. Teoretic,astfel <strong>de</strong> profituri ar trebui să fie posibile pe termen scurt, <strong>de</strong>oarece, pe masură cetranziţia înaintează, multe <strong>din</strong> distorsiunile economice sunt înlăturate sau concurenţaelimină monopolurile.Majoritatea ţărilor centr<strong>al</strong> şi est-europene aflate în tranziţie sunt orientate cufermitate către obiectivele întăririi şi <strong>de</strong>zvoltării statului <strong>de</strong> drept, plur<strong>al</strong>ismului politic,separaţiei puterilor, <strong>al</strong>egerilor libere, respectării drepturilor omului şi formării uneieconomii <strong>de</strong> piaţă în conformitate cu principiile recunoscute <strong>de</strong> comunitatileinternaţion<strong>al</strong>e <strong>de</strong>mocratice consolidate.Desigur, în toate ţările centr<strong>al</strong> şi est-europene s-a <strong>de</strong>sfăşurat şi a mai rămas <strong>de</strong><strong>de</strong>sfăşurat un mare efort <strong>de</strong> reformă structur<strong>al</strong>ă, atât economică cât şi legislativă şiinstituţion<strong>al</strong>ă. În unele ţări, lenta liber<strong>al</strong>izare economică şi lipsa unei reformeadministrative re<strong>al</strong>e au îngreunat exploatarea eficientă a pieţelor naţion<strong>al</strong>e şiextranaţion<strong>al</strong>e. În cazul acestor ţări, ritmul mai lent <strong>al</strong> reformelor economice şi politicea fost <strong>de</strong>terminat şi <strong>de</strong> neajunsurile <strong>din</strong> cadrul structurilor administrative, însă princip<strong>al</strong>aexplicaţie a diferenţelor <strong>de</strong> dimensiune a rezultatelor economice între ţările în tranziţiese concentrează pe caracteristicile economice <strong>de</strong> la începutul tranziţiei. Astfel:* pon<strong>de</strong>rea industriei în PIB înregistra nivele ridicate în toate ţările fostecomuniste, <strong>de</strong>oarece comerţul, serviciile financiare, afacerile şi serviciile pentrupopulaţie erau reprimate în economiile centr<strong>al</strong>izate.* gradul <strong>de</strong> urbanizare. Acest indicator se află în legatură cu nivelul <strong>de</strong><strong>de</strong>zvoltare <strong>de</strong>oarece ţările cu venituri mai în<strong>al</strong>te sunt în gener<strong>al</strong>, mai urbanizate.Proporţia populaţiei în zonele urbane la nivelul anului 1990 varia <strong>de</strong> la 70% (Estonia,Lituania, Rusia) la 30% (Albania, Tadjikistan).* <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa comerţului <strong>de</strong> celel<strong>al</strong>te ţări comuniste reprezintă un elementimportant ce diferenţiază condiţiile iniţi<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e tranziţiei. De asemenea loc<strong>al</strong>izareaţărilor în raport cu ţările vestice, mai <strong>de</strong>zvoltate, a <strong>de</strong>terminat diferenţieri însemnate.Astfel, ţările <strong>din</strong> Europa Centr<strong>al</strong>ă aveau legături comerci<strong>al</strong>e mai extinse cu pieţele <strong>din</strong>86
Secţiunea Management – Marketing - Turismţările europene cu economie <strong>de</strong> piaţă <strong>de</strong>zvoltată, iar întreprin<strong>de</strong>rile şi instituţiile eraumai expuse presiunilor competiţion<strong>al</strong>e.* O serie <strong>de</strong> ţări - Ungaria, Polonia, R.F.Iugoslavia - au introdus câtevaelemente <strong>al</strong>e reformei înainte <strong>de</strong> colapsul Uniunii Sovietice, capacitatea lor <strong>de</strong>implementare a unei economii <strong>de</strong> piaţa viabile fiind, <strong>de</strong>ci superioară. Sunt evi<strong>de</strong>nte, înacest context, diferenţele <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> nivelul <strong>de</strong> exercitare a controlului centr<strong>al</strong>izat<strong>din</strong> partea statului în evoluţia acestor ţări. Deoarece centr<strong>al</strong>ismul economic a fost maiatenuat şi interesul Occi<strong>de</strong>ntului mai pronuntat, s-au înregistrat progrese mai rapi<strong>de</strong>.Aceste progrese s-au re<strong>al</strong>izat pe fondul unui sprijin financiar extern substanţi<strong>al</strong>, atât <strong>din</strong>partea unor ţări occi<strong>de</strong>nt<strong>al</strong>e cât şi a unor organisme internaţion<strong>al</strong>e.* Alocarea resurselor natur<strong>al</strong>e, câtorva ţări (Azerbaidjan, Kazahstan, Rusia şiTurkmenistan) având <strong>de</strong>pozite bogate <strong>de</strong> ţiţei şi gaz. Acestea le-au dat potenţi<strong>al</strong> pentruo creştere rapidă, însă numai în condiţiile re<strong>al</strong>izării unor investiţii mari care să facăposibile producţia şi <strong>de</strong>sfacerea.* Apariţia noilor state. Ţările cu puţină experienţă <strong>de</strong> naţiuni in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte auîntâmpinat unele dificultăţi în crearea instituţiilor politice eficiente şi cu re<strong>al</strong>izareaacordurilor politice.* Opţiunile diferite <strong>al</strong>e ţărilor în tranziţie, fie pentru un ritm rapid <strong>de</strong>implementare a reformelor, fie pentru o tranziţie mai lentă, cu o puternică protecţiesoci<strong>al</strong>ă. 12 Mediul economic <strong>al</strong> ţărilor în tranziţie şi, în speci<strong>al</strong>, <strong>al</strong> ţărilor centr<strong>al</strong> şi esteuropene este suficient <strong>de</strong> diferenţiat (liber<strong>al</strong>izarea sistemului <strong>de</strong> preţuri şi a comerţului,stabilizarea economică, modificările structur<strong>al</strong>e, reforma sistemului financiar), <strong>de</strong>asemenea şi <strong>de</strong>zvoltarea economică şi soci<strong>al</strong>ă. Diferenţe semnificative între ţări existăîn privinţa <strong>de</strong>zvoltării sectorului privat şi a evoluţiei mediilor politice.Este evi<strong>de</strong>nt că toate aceste ţări sunt, în mod diferenţiat, <strong>de</strong>parte <strong>de</strong> capătuldrumului, dar chiar şi acolo un<strong>de</strong> reformele structur<strong>al</strong>e sunt încă incomplete, temeliileproprietăţii private au fost puse. Acum este nevoie să se gasească strategiile şi meto<strong>de</strong>lenecesare fin<strong>al</strong>izării reformelor structur<strong>al</strong>e, concomitent cu stimularea unei semnificativecreşteri economice.De la începutul procesului <strong>de</strong> tranziţie în 1989, integrarea economică <strong>din</strong>treţările centr<strong>al</strong> şi est europene şi UE a progresat rapid prin schimb şi prin investiţii străinedirecte, ele fiind folosite ca cele mai importante can<strong>al</strong>e <strong>de</strong> integrare economică.Legăturile strânse Est-Vest au fost fortificate <strong>de</strong> Tratatele Europene care au furnizatreţeaua instituţion<strong>al</strong>ă a relaţiilor bilater<strong>al</strong>e <strong>din</strong>tre UE şi ţările centr<strong>al</strong> şi est europene. Încâmpul economic, Tratatele Europene au dat rezultate în schimbul liber <strong>de</strong> produseindustri<strong>al</strong>e prin <strong>de</strong>sfiinţarea tarifelor şi a restricţiilor cantitative. Pe lângă liber<strong>al</strong>izareacomerţului cu produse industri<strong>al</strong>e, Tratatele Europene conţin <strong>de</strong> asemenea paşii spremişcarea liberă a serviciilor şi capit<strong>al</strong>ului, cât şi încercările ţărilor centr<strong>al</strong> şi esteuropene <strong>de</strong> a-şi adapta legislaţia economică <strong>de</strong> cea a UE.Climatul economic, însă, s-a <strong>de</strong>teriorat sensibil, pe fondul reîmpărţirii sferelor<strong>de</strong> influenţă. În 2003, creşterea produsului intern brut a fost <strong>de</strong> 3,1% pentru cele zecestate care admise în 2004, şi <strong>de</strong> 3,5% pentru toată grupa <strong>de</strong> state centr<strong>al</strong> şi est europene,incluzând aici şi România, Bulgaria şi Turcia. În plus, în ipoteza îmbunătăţiriiclimatului economic internaţion<strong>al</strong>, <strong>de</strong>zvoltarea medie a acestor state va atinge 4% în12 The World Bank – Transition – the first ten years. An<strong>al</strong>ysis and Lessons for EasternEurope and the Former Soviet Union87
Revista Tinerilor Economişti2004. Cererea scăzută pentru exporturile acestor ţări, pentru anul în curs, va majora<strong>de</strong>ficitul b<strong>al</strong>anţei <strong>de</strong> plăţi, însă se aşteaptă ca <strong>de</strong> anul viitor lucrurile să se îndrepte.Aceasta în ipoteza unei <strong>de</strong>păşiri a recesiunii economice care afectează statele ceformează zona euro.Estimările efectuate <strong>de</strong> Comisia Europeana pentru Romania sunt chiar maioptimiste <strong>de</strong>cât <strong>al</strong>e an<strong>al</strong>iştilor autohtoni. În grupul celor trei ţări care vor a<strong>de</strong>ra cel mai<strong>de</strong>vreme în 2007, creşterea economică a României şi Bulgariei se va situa între 4,5% şi5% în 2003 şi 2004, şi 4% în cazul Turciei. Totuşi, se atrage atenţia că în situaţiaactu<strong>al</strong>ă, caracterizată <strong>de</strong> incertitu<strong>din</strong>e atât politic, cât mai <strong>al</strong>es economic, pot apăreafenomene nedorite care să reducă ritmul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare.BulgariaCreşterea re<strong>al</strong>ă a PIB-ului cu 4,3% în anul 2003 a venit pe fondul uneiputernice cereri interne <strong>din</strong> sectorul privat şi a investiţiilor. Aceasta s-a datorat creşteriinumărului <strong>de</strong> angajaţi şi a venitului net, ca şi – cel mai important –o consi<strong>de</strong>rabilăcreştere a creditelor bancare. Cum cele mai cerute produse nu sunt produse în Bulgaria,importurile au crescut cu 20%. Ca urmare, exporturile nete au avut o mare contribuţienegativă la creşterea PIB-ului. În prima jumătate a anului trecut inflaţia a fost scăzută,datorită preţurilor mici <strong>al</strong>e importurilor, dar a crescut <strong>din</strong> nou în a doua jumătate aanului datorită creşterii preţurilor <strong>al</strong>imentelor. Aceasta a dus la o inflaţie medie redusă,şi la o inflaţie mare la sfârşitul anului. Şomajul a scăzut semnificativ, datorită noilorlocuri <strong>de</strong> muncă create atât în sectorul privat cât şi în cel <strong>de</strong> stat. Datele preliminare ausituat <strong>de</strong>ficitul la 8,6% <strong>din</strong> PIB, un record, în speci<strong>al</strong> <strong>din</strong> cauza <strong>de</strong>ficitului comerci<strong>al</strong>.Intrările nete <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> străin au fost <strong>de</strong> 6,8% <strong>din</strong> PIB, <strong>de</strong> asemenea foarte ridicate.Cum acestea nu sunt legate numai <strong>de</strong> privatizare, ci şi <strong>de</strong> expansiunea capacităţilor <strong>de</strong>producţie existente, ele au dus la o explozie a importurilor. Deficitul guvernament<strong>al</strong>,iniţi<strong>al</strong> prevăzut la 0,7% a fost revizuit şi adus aproape <strong>de</strong> 0 la sfârşitul anului, datorităunui surplus <strong>de</strong> 2,8% <strong>din</strong> PIB în octombrie.Creşterea PIB-ul este aşteptată să fie <strong>de</strong> 5% în 2004 şi 5,5% în 2005, pe bazaunei reb<strong>al</strong>ansări a cererii interne şi externe. Princip<strong>al</strong>ele presupuneri constau înaccelerarea activităţii economice a princip<strong>al</strong>ilor parteneri <strong>de</strong> comerţ <strong>din</strong> Bulgaria, înprincip<strong>al</strong> în UE extinsă, ca şi o pru<strong>de</strong>ntă politică economică continuă orientată cătrestabilitatea macroeconomică şi reformele structur<strong>al</strong>e. Accelerarea creşterii PIB esteaşteptată să înainteze cu o modificare semnificativă comparativ cu 2003. Dat fiindfaptul că gospodăriile famili<strong>al</strong>e şi firmele cresc în îndatorări şi ca băncile <strong>de</strong>vin <strong>din</strong> ceîn ce mai constrânse în acordarea <strong>de</strong> împrumuturi, consumul privat şi investiţiile, ca şiimporturile ar trebui să crească mai puţin <strong>de</strong>cât în 2003 în timp ce exporturile ar trebuisă crească mai puternic. Cu toate acestea, oportunităţile <strong>de</strong> afaceri îmbunătăţite ar trebuisă prevină scă<strong>de</strong>rea semnificativă a cererii interne. Creşterile <strong>de</strong> accize şi preţuri laenergie sugerează o oarecare creştere peste limita norm<strong>al</strong>ă a ratei inflaţiei în 2004. Dacăcreşterile s<strong>al</strong>ari<strong>al</strong>e rămân mo<strong>de</strong>rate, rata inflaţiei poate sa atingă 6% în 2004 şi 4.5% în2005. Creşterea PIB previzionată va permite câştiguri nete <strong>din</strong> angajări <strong>de</strong> 1.5% pe anîn 2004 şi 2005. Asta va crea posibilitatea <strong>de</strong> a sca<strong>de</strong> rata şomajului Dacă populaţiaactiva rămâne constanta pentru ca rata participării în creştere corespun<strong>de</strong> scă<strong>de</strong>rii uneipărţi <strong>din</strong> populaţia ocupată.Un mediu extern îmbunătăţit şi o cerere internă mai puţin puternică vor permiteîmbunătăţirea poziţiei externe. De asemenea, investiţiile substanţi<strong>al</strong>e <strong>din</strong> ultimii ani artrebui să aibă gradu<strong>al</strong> un efect pozitiv asupra competitivităţii externe. Pentru 200488
Secţiunea Management – Marketing - Turism<strong>de</strong>ficitul aşteptat atinge 0.7% <strong>din</strong> PIB. Cu toate acestea, anul elector<strong>al</strong> 2005 poateprezenta o mică lărgire a <strong>de</strong>ficitului <strong>de</strong> buget cu 1% <strong>din</strong> PIB.RomâniaÎn 2003, recuperarea economică durând <strong>de</strong> patru ani frânează încetinireaeconomică <strong>din</strong> UE, în timp ce creşterea rămâne sănătoasă. În conformitate cu c<strong>al</strong>culelepreliminare, creşterea re<strong>al</strong>ă a PIB a atins 4.9% în 2003. Cu toate acestea, creşterea a fost<strong>de</strong>zechilibrată şi <strong>de</strong>terminată în princip<strong>al</strong> <strong>de</strong> cererea internă. În princip<strong>al</strong>, consumulgospodăresc a atins pragul <strong>de</strong> 7.1% pe baza creditelor <strong>de</strong> consum şi a creşterii mari as<strong>al</strong>ariilor. Mai mult chiar, cu o creştere re<strong>al</strong>ă <strong>de</strong> 4.6%, cheltuielile guvernament<strong>al</strong>e s-auextins consi<strong>de</strong>rabil mai mult <strong>de</strong>cât se aştepta. Creşterea internă puternică a condus la ocreştere susţinută a importului <strong>de</strong> 16.3%. Cu o creştere a exportului <strong>de</strong>screscătoare,atingând 11.1% pe an, performanţa exportului a părut mai puţin viguroasă comparativcu anul prece<strong>de</strong>nt. Acest lucru a fost <strong>de</strong> asemenea reflectat în creşterea producţieiindustri<strong>al</strong>e la un ritm redus semnificativ în 2003 faţă <strong>de</strong> anii prece<strong>de</strong>nţi. În consecinţăs-a <strong>de</strong>teriorat semnificativ b<strong>al</strong>anţa comerci<strong>al</strong>ă şi, după contribuţia pozitivă a creşterii<strong>din</strong> 2002, exporturile nete au fost puternic negative <strong>de</strong>-a lungul anului 2003. Carezultat, contul curent <strong>de</strong>ficitar s-a mărit semnificativ în 2003. După scă<strong>de</strong>rea rapidă la3.5% <strong>din</strong> PIB în 2002, contul curent <strong>de</strong>ficitar cumulativ a crescut <strong>din</strong> nou la 5.9% <strong>din</strong>PIB în 2003.Privirea <strong>de</strong> ansamblu asupra economiei româneşti arată o creştere economicăputernică, o încetinire uşoară a şomajului şi o <strong>de</strong>zinflaţie. Relativ la previziunile <strong>din</strong>toamna anului 2003, <strong>de</strong>teriorarea semnificativă a b<strong>al</strong>anţei comerci<strong>al</strong>e în 2003 şi oaccelerare rapidă a creşterii cererii interne duce la o revizuire a contului curent <strong>de</strong>ficitarpe perioada prevăzută. Bazată pe atribuirea aceleiaşi politici, continuarea uneipreviziuni fisc<strong>al</strong>e pro-ciclice duce la revizuirea anticipată a cheltuielilorguvernament<strong>al</strong>e pentru 2004.După atingerea unui procent <strong>de</strong> 4.9% în 2003, este aşteptată o accelerare acreşterii PIB datorată cererii interne susţinute. Cheltuielile gospodăreşti urmează oscă<strong>de</strong>re treptată <strong>de</strong>şi creşterea interioară a s<strong>al</strong>ariului re<strong>al</strong> şi un efect permanent asupravenitului disponibil <strong>din</strong> contribuţia mai scăzută la fondurile soci<strong>al</strong>e, încurajează cererea.Creditele pentru consum urmează să crească într-un ritm mo<strong>de</strong>rat. Creşterea investiţiilorurmează să se menţină ridicată peste perioada stabilită datorită mo<strong>de</strong>rnizării continue afacilităţilor <strong>de</strong> producţie şi a unei schimbări structur<strong>al</strong>e îndreptată spre o producţiebazată pe o muncă mai puţin intensivă. Creşterea exporturilor şi îmbunătăţirea accesuluila finanţări vor susţine <strong>de</strong> asemenea investiţiile. Pentru 2004 şi 2005, exporturile neteurmează să rămână negative, dar la un nivel mai compatibil cu acoperirea <strong>de</strong>ficituluicontului curent.În 2003, inflaţia puterii <strong>de</strong> consum s-a menţinut pe o pantă <strong>de</strong>scen<strong>de</strong>ntă, ratainflaţiei <strong>de</strong> la an la an scăzând la 14.1% în <strong>de</strong>cembrie, astfel permiţând atingereaobiectivului Băncii Centr<strong>al</strong>e. Pentru 2004 şi 2005 inflaţia se aşteaptă a fi adusă la unnivel scăzut <strong>al</strong>iniindu-se cu inflaţia stabilită <strong>de</strong> autorităţi. Având în ve<strong>de</strong>re activitateaintensă, aşteptările unei creşteri mari a s<strong>al</strong>ariului, disciplina financiară încă insuficientă,o anumită presiune a mone<strong>de</strong>i şi ajustările suplimentar necesare asupra preţurilor,atingerea ţintei rămâne totuşi ambiţioasă. După ce a accelerat în prima jumătate a anului2003, ritmul creşterii s<strong>al</strong>ariului re<strong>al</strong> a încetinit în ultima parte a anului ducând la ocreştere mo<strong>de</strong>rată a s<strong>al</strong>ariului cu 8.7% în 2003. Deşi redusă, creşterea s<strong>al</strong>ariului re<strong>al</strong>89
Revista Tinerilor Economiştieste prevăzută să rămână activă în 2004 şi 2005 datorită câştigurilor ulterioare <strong>din</strong>producţie.Creşterea continuă a angajărilor va permite reducerea şomajului în ciudadisponibilizărilor produse <strong>de</strong> restructurările continue. Trendurile pieţei muncii trebuieinterpretate cu precauţie pentru că sunt afectate <strong>de</strong> revizuirea şi schimbareametodologiei.Previziunea fisc<strong>al</strong>ă în 2003 a <strong>de</strong>venit pro-ciclică pe măsură ce câştigurile <strong>din</strong>venituri au fost cheltuite, cu precă<strong>de</strong>re spre sfârşitul anului. Marea creştere a veniturilor<strong>din</strong> taxe şi economiile <strong>din</strong> plata dobânzilor au <strong>de</strong>terminat totuşi o subclasare a ţintei <strong>de</strong><strong>de</strong>ficit pentru 2003, ajungând la 2.3%. Deficitul guvernament<strong>al</strong> gener<strong>al</strong> urmează săatingă 3.0% în 2004 şi 2005 pe baza cheltuielilor mari continue şi controlării creşteriiveniturilor. Pentru 2004 şi 2005, b<strong>al</strong>anţa externă urmează să se îmbunătăţească.Consumul privat şi investiţiile vor impulsiona importurile şi previziunea fisc<strong>al</strong>ă prociclicăva susţine <strong>de</strong> asemenea o cerere mare. Creşterea importurilor ar trebui să fietotuşi mo<strong>de</strong>rată, după cum importurile excepţion<strong>al</strong>e <strong>de</strong> cere<strong>al</strong>e <strong>din</strong> 2003 nu se vor mairepeta. Se aşteaptă ca pieţele <strong>de</strong> export să se mărească progresiv şi creştereaexporturilor să <strong>de</strong>păşească ritmul creşterii pieţei.TurciaÎncepând <strong>din</strong> 2003, stabilizarea economică a continuat, cu o extin<strong>de</strong>reînsemnată a surselor creşterii. Activitatea economică a accelerat în princip<strong>al</strong> puternic înultimul sfert <strong>al</strong> anului, conducând la o creştere a producţiei <strong>de</strong> 5.8% în 2003.Princip<strong>al</strong>ele forţe care au condus la această recuperare puternică au fost consumulprivat şi investiţiile. Cu toate acestea, puterea cererii interne concretizate <strong>de</strong> <strong>al</strong>tfel într-osubstanţi<strong>al</strong>a creştere a importului, a condus la o importantă creştere a comerţului<strong>de</strong>ficitar. Presiunile inflaţioniste au continuat să scadă, reflectând: o slabă cerereinternă, puterea mone<strong>de</strong>i turceşti şi politica fisc<strong>al</strong>ă strictă a autorităţilor turceşti. Carezultat, inflaţia preţului a fost marcată sub ţinta <strong>de</strong> 20%. Restructurările şi locurilepuţine <strong>de</strong> muncă <strong>din</strong> sectorul industri<strong>al</strong> au condus la o mărire a şomajului. Acest surplussubstanţi<strong>al</strong> şi creşterea puternică a PIB au condus la o reducere drastică a rateiîmprumutului, <strong>de</strong> la 94% <strong>din</strong> PIB în 2002, la 87% în 2003. Contul curent <strong>de</strong>ficitar s-amărit consi<strong>de</strong>rabil (<strong>de</strong> la 0.8% <strong>din</strong> PIB în 2002 la aproape 2.75% <strong>din</strong> PIB în 2003).Producţia economică se aşteaptă să crească cu aproape 4.5% <strong>din</strong> 2004, după ocreştere <strong>de</strong> aproape 6% în 2003. Încetinirea <strong>din</strong> 2004 marchează sfârşitul crizei şi,probabil, începutul unei creşteri mai echilibrate. În 2005, creşterea se aşteaptă să urcepână la 5% <strong>din</strong> nou. Decizia Consiliului European <strong>din</strong> <strong>de</strong>cembrie 2004 dacă vor începesau nu negocierile ar putea avea un impact important asupra <strong>din</strong>amicii economice <strong>din</strong>anul viitor a Turciei. Cu toate acestea, orice impact posibil <strong>al</strong> acestei <strong>de</strong>cizii nu a fostinclus într-o previziune curentă.Este posibilă o creştere a producţiei <strong>de</strong>terminată <strong>de</strong> elementele cererii interne,în princip<strong>al</strong> consumul privat şi investiţiile private. Inflaţia aflată în <strong>de</strong>clin va creavenituri disponibile şi va permite consumatorilor să re<strong>al</strong>izeze consumuri, care au fostamânate <strong>de</strong>-a lungul primilor ani ai crizei. Ca rezultat, consumul privat se aşteaptă săcrească până la 4.75% şi 5% în 2004-2005 şi <strong>de</strong> aceea va fi cea mai importantă sursă acreşterii. Pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte, creşterea capit<strong>al</strong>urilor se aşteaptă să apară spre sfârşitul anului2004. Consumul puternic şi investiţiile vor conduce la o creştere ridicată continuă aimporturilor, în princip<strong>al</strong> a consumatorilor fi<strong>de</strong>li şi a bunurilor <strong>de</strong> maximă necesitate.Exporturile ar trebui să beneficieze <strong>de</strong> o îmbunătăţire a princip<strong>al</strong>elor pieţe <strong>de</strong> export <strong>al</strong>e90
Secţiunea Management – Marketing - TurismTurciei. Cu toate acestea, creşterea relativă a mone<strong>de</strong>i turceşti va face mult mai dificil,pentru exportatori, să beneficieze <strong>de</strong> oportunităţi îmbunătăţite <strong>al</strong>e comerţului.Comerţul, aflat sub presiunea inflaţionistă în scă<strong>de</strong>re, tin<strong>de</strong> să se <strong>de</strong>zvolte.Disciplina fisc<strong>al</strong>ă, credibilitatea îmbunătăţită a ţintelor <strong>de</strong>zinflaţioniste <strong>al</strong>e BănciiCentr<strong>al</strong>e şi creşterea recentă a mone<strong>de</strong>i sunt elemente importante <strong>al</strong>e acesteiconsi<strong>de</strong>raţii.BIBLIOGRAFIE1. *** Raportul Comisiei Europene privind progresele înregistrate<strong>de</strong> Romania2. *** The World Bank – Transition – the first ten years. An<strong>al</strong>ysisand Lessons for Eastern Europe and the Former SovietUnion91
Revista Tinerilor EconomiştiCRITICA MODELULUI LUI PORTERAsist. univ. drd. Radu OGARCĂUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: The mo<strong>de</strong>l of the Five Competitive Forces was<strong>de</strong>veloped by Michael E. Porter in his book „Competitive Strategy:Techniques for An<strong>al</strong>yzing Industries and Competitors“ in 1980.Since that time it has become an important tool for an<strong>al</strong>yzing anorganizations industry structure in strategic processes. TodayPorter’s mo<strong>de</strong>l of Five Competitive Forces has been subject ofmuch critique. Its main weakness results from the historic<strong>al</strong> contextin which it was <strong>de</strong>veloped. In the early eighties, cyclic<strong>al</strong> growthcharacterized the glob<strong>al</strong> economy. Thus, primary corporateobjectives consisted of profitability and surviv<strong>al</strong>. A majorprerequisite for achieving these objectives has been optimization ofstrategy in relation to the extern<strong>al</strong> environment. At that time,<strong>de</strong>velopment in most industries has been fairly stable andpredictable, compared with today’s dynamics.Key words: mo<strong>de</strong>l of Five Forces, new economy.Pentru o firmă, elementul centr<strong>al</strong> <strong>al</strong> mediului extern este reprezentat <strong>de</strong> sectorul(sectoarele) în care concurează. Structura unui sector <strong>de</strong> activitate are o influenţă înstabilire regulilor concurenţi<strong>al</strong>e, ca şi în elaborarea strategiei firmei. Nu trebuieneglijate nici forţele externe care influenţează toate firmele <strong>din</strong> sectorul <strong>de</strong> activitate.Firmele dispun <strong>de</strong> capacităţi diferite pentru a face faţă acestor forţe externe.Concurenţa la nivel <strong>de</strong> sector <strong>de</strong> activitate este adânc înrădăcinată în structurasa economică şi nu este <strong>de</strong>terminată numai <strong>de</strong> comportamentul actu<strong>al</strong>ilor concurenţi.Intensitatea sa <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> cinci forţe princip<strong>al</strong>e: ameninţarea venită <strong>din</strong> partea noilorintraţi, riv<strong>al</strong>itatea între firmele existente, presiunea <strong>din</strong> partea produselor substituente,puterea <strong>de</strong> negociere a cumpărătorilor, puterea <strong>de</strong> negociere a furnizorilor. Putereacombinată a acestor forţe influenţează profitul potenţi<strong>al</strong> <strong>din</strong> acel sector <strong>de</strong> activitate,măsurat sub forma randamentului capit<strong>al</strong>ului investit pe termen lung. Nu toatesectoarele au acelaşi potenţi<strong>al</strong>. Profitul potenţi<strong>al</strong> diferă fundament<strong>al</strong> <strong>de</strong> la un sector la<strong>al</strong>tul, <strong>de</strong>oarece puterea combinată a celor cinci forţe concurenţi<strong>al</strong>e diferă.Mo<strong>de</strong>lul lui Porter fost un mo<strong>de</strong>l foarte apreciat, dar, în ultimul timp, a fostsupus şi unor critici numeroase. Acestea susţin că mo<strong>de</strong>lul corespun<strong>de</strong> unor re<strong>al</strong>ităţispecifice anilor ’80. Această perioadă se caracteriza printr-o concurenţă intensă,<strong>de</strong>zvoltare ciclică şi o relativă stabilitate a pieţii.Mai <strong>de</strong>t<strong>al</strong>iat factorii care justifică criticile sunt:- mo<strong>de</strong>lul se fundamentează pe conceptul clasic <strong>de</strong> piaţă perfectă;- mo<strong>de</strong>lul dă bune rezultate în an<strong>al</strong>iza unor structuri simple. În momentul <strong>de</strong>faţă pieţele (industriile) sunt, însă, puternic interconexate;92
Secţiunea Management – Marketing - Turism- mo<strong>de</strong>lul presupune structuri statice, ceea ce nu mai este cazul în perioadaactu<strong>al</strong>ă;- mo<strong>de</strong>lul se bazează pe i<strong>de</strong>ea <strong>de</strong> competiţie, pe obţinerea avantajuluicompetitiv în <strong>de</strong>favoarea celorl<strong>al</strong>ţi concurenţi, ceea ce în condiţiile actu<strong>al</strong>e, când s-au<strong>de</strong>zvoltat <strong>al</strong>ianţe strategice, legături informaţion<strong>al</strong>e între firme, în<strong>de</strong>osebi pe c<strong>al</strong>eelectronică, reţele <strong>de</strong> întreprin<strong>de</strong>ri virtu<strong>al</strong>e, nu mai este neapărat v<strong>al</strong>abil.În ultimele <strong>de</strong>cenii, toate domeniile <strong>de</strong> activitate se găsesc într-un stadiu <strong>de</strong> fluxinfluenţat <strong>de</strong> o serie <strong>de</strong> discontinuităţi între care:De la comoditate la concurenţă. Peste tot în lume, presiunea pentru privatizareşi <strong>de</strong>reglementare reprezintă o importantă discontinuitate pentru domenii <strong>de</strong> activitatecum ar fi serviciile publice, telecomunicaţiile, transporturile aeriene, sectorul sanitar,serviciile financiare şi educaţia. Era stăpânirii nivelului ofertei, a preţurilor, aprofiturilor, a investiţiilor şi a mo<strong>de</strong>lelor <strong>de</strong> evoluţie tehnologică pe baza unornegocieri, acorduri secrete, mai mult sau mai puţin leg<strong>al</strong>e, între manageri şi în<strong>al</strong>ţifuncţionari <strong>de</strong> stat lasă locul respectului pentru opţiunea clienţilor şi a pieţelor.De la loc<strong>al</strong> la glob<strong>al</strong>. Într-o măsură <strong>din</strong> ce în ce mai mare, clienţii, concurenţiişi ocaziile <strong>de</strong>vin glob<strong>al</strong>e. Ocaziile glob<strong>al</strong>e creează noi simetrii pentru firmele existente.Creşterea rapidă <strong>din</strong> Asia combinată cu creşterea lentă sau chiar cu inexistenţa creşteriiîn Europa <strong>de</strong> Vest şi cu apariţia bruscă în Statele Unite a noilor firme bazate pecunoştinţe, dau naştere unor asimetrii geografice în ceea ce priveşte ocaziile. Dreptrezultat, <strong>de</strong>sfăşurarea geografică a resurselor unei firme se va modifica semnificativ peparcursul <strong>de</strong>ceniului următor. Redispunerea resurselor pe o astfel <strong>de</strong> scară va schimba“centrul <strong>de</strong> gravitaţie” pentru cele mai multe companii multinaţion<strong>al</strong>e tradiţion<strong>al</strong>e. Vorfi create firme multinaţion<strong>al</strong>e <strong>de</strong> toate dimensiunile, <strong>de</strong> la cele mari până la cele mici.Din ce în ce mai mult, glob<strong>al</strong>izarea nu mai ţine cont <strong>de</strong> natura afacerii şi <strong>de</strong> mărimeafirmei.De la “ca mine” la “ca <strong>al</strong>ţi”. Dinamica mediului concurenţi<strong>al</strong> se modificăsemnificativ în majoritatea domeniilor <strong>de</strong> activitate. De exemplu, timp <strong>de</strong> douăzeci <strong>de</strong>ani, multe domenii <strong>de</strong> activitate s-a caracterizat prin existenţa unui număr restrâns <strong>de</strong>concurenţi glob<strong>al</strong>i. Ultima mare schimbare în “clubul firmelor glob<strong>al</strong>e” s-a datoratapariţiei concurenţilor japonezi la sfârşitul anilor ’60 şi în anii ’70. Astăzi, concurenţii<strong>din</strong> Coreea <strong>de</strong> Sud şi Taiwan încep să pătrundă în acest club. Fiecare grup <strong>de</strong> firmebeneficiază <strong>de</strong> surse diferite <strong>de</strong> avantaje; toată lumea îşi dă seama că acest joc nu estedoar unul în care “concurezi cu cineva ca tine” – ci unul în care concurezi cu “<strong>al</strong>ţii caresunt diferiţi <strong>de</strong> tine”.De la graniţe clare <strong>al</strong>e domeniului <strong>de</strong> activitate la graniţe ne<strong>de</strong>terminate. Înmulte domenii <strong>de</strong> activitate, graniţele tradiţion<strong>al</strong>e <strong>de</strong>vin irelevante. Graniţeletradiţion<strong>al</strong>e, cum ar fi domeniul produselor pentru speci<strong>al</strong>işti şi cel <strong>al</strong> produselor <strong>de</strong> largconsum, timpul liber, distracţia şi munca, timpul petrecut acasă şi muncă, comunicaţia,divertismentul, educaţia şi operarea pe c<strong>al</strong>culator, nu mai sunt v<strong>al</strong>abile. Tehnologiadigit<strong>al</strong>ă aflată în evoluţie face foarte labile toate aceste graniţe tradiţion<strong>al</strong>e.De la stabilitate la fluctuaţii. Date fiind necunoscutele care înconjoară graniţeledomeniilor <strong>de</strong> activitate, căile care conduc către noile ocazii şi aşteptările clienţilor,firmele vor trebui să experimenteze noi produse şi servicii. Aceste experimente <strong>de</strong> piaţăse caracterizează prin incertitu<strong>din</strong>e. Un produs poate să fie un succes nemaipomenit sauun eşec tot<strong>al</strong>.De la intermediari la acces direct. Un proces sistematic pare să fie în <strong>de</strong>rularepentru a reduce numărul <strong>de</strong> verigi <strong>din</strong>tre producători şi utilizatori fin<strong>al</strong>i. Această93
Revista Tinerilor Economiştiten<strong>din</strong>ţă se va accelera o dată cu proliferarea internetului şi a World Wi<strong>de</strong> Web-ulului.Capacitatea <strong>de</strong> a conecta direct producătorii la consumatori reduce barierele la intrarepentru noile firme, modifică semnificativ structura costurilor şi mo<strong>de</strong>lul <strong>de</strong> afaceripentru firmele existente. Inevitabil, viteza şi ritmul afacerilor se va schimba. Logisticaîncepe să câştige într-o măsură <strong>din</strong> ce în ce mai mare are un loc centr<strong>al</strong> în cadrulstrategiei concurenţi<strong>al</strong>e.De la integrare pe vertic<strong>al</strong>ă la speci<strong>al</strong>işti. Pe parcursul ultimului <strong>de</strong>ceniu,firmele s-au arătat preocupate să renunţe la trecutul lor şi să-şi re<strong>al</strong>oce activităţile“neesenţi<strong>al</strong>e”.De la un singur la mai multe patrimonii intelectu<strong>al</strong>e. Convergenţa tehnologiilormultiple impune noi solicitări managerilor <strong>din</strong> firmele consacrate.La acestea se pot adăuga <strong>al</strong>te schimbări solicitante şi radic<strong>al</strong>e – lupta pentrustandar<strong>de</strong> în cele mai multe domenii <strong>de</strong> activitate, solicitările ecologice şi competiţiapentru capit<strong>al</strong>.Având în ve<strong>de</strong>re aceste ten<strong>din</strong>ţe, L.Downes într-un articol intitulat “BeyondPorter” (După Porter), a i<strong>de</strong>ntificat trei noi forţe care trebuie luate în consi<strong>de</strong>rare înan<strong>al</strong>iza mediului concurenţi<strong>al</strong>, respectiv: revoluţia informaţion<strong>al</strong>ă, glob<strong>al</strong>izarea şi<strong>de</strong>reglementarea.Revoluţia informaţion<strong>al</strong>ă. Progresul tehnologic excepţion<strong>al</strong> înregistrat înultimele două <strong>de</strong>cenii, mai cu seamă în tehnologiile noi <strong>al</strong>e informaţiei, cu efectul uneinoi străpungeri <strong>de</strong> tip schumpeterian este baza “noii economii”, care poate fiinterpretată prin prisma ciclurilor lungi, tip Kondratiev.Noile tehnologii revoluţionează structurile <strong>de</strong> producţie, modifică pattern-urileorganizaţion<strong>al</strong>e, accelerează ritmul progresului tehnologic, accentuează concurenţa. Înaceste condiţii vor apărea noi mo<strong>de</strong>le <strong>de</strong> afaceri, în care jucători <strong>din</strong> afara unei industriisunt capabili <strong>de</strong> influenţe majore asupra competiţiei pe piaţă. Pot fi bulversate rapidierarhii, pot fi <strong>de</strong>molate mituri; vor apărea milionari peste noapte şi se vor pier<strong>de</strong> rapidaveri mari.Aceia care utilizează mo<strong>de</strong>lul lui Porter, în condiţiile noii economii, nu vorputea niciodată sesiza aceste aspecte.Glob<strong>al</strong>izarea. Transformările la nivelul logisticii în distribuţie şi comunicaţiipermit tuturor întreprin<strong>de</strong>rilor să vândă, să cumpere şi să coopereze la nivel glob<strong>al</strong>.Cumpărătorii pot achiziţiona şi compara preţurile la scară foarte largă. Dreptconsecinţă, fiecare companie se găseşte într-o piaţă glob<strong>al</strong>ă, chiar dacă acţioneazănumai pe o piaţă loc<strong>al</strong>ă, naţion<strong>al</strong>ă, fără a importa sau exporta.Din această perspectivă, Gorsh<strong>al</strong> şi Nohria (1993) propun a se an<strong>al</strong>iza mediulinternaţion<strong>al</strong> prin raportarea la două dimensiuni:• forţele glob<strong>al</strong>e (comportamentele <strong>de</strong> cumpărare, potenţi<strong>al</strong>ul economiilor <strong>de</strong>scară, concurenţa etc.) care împing spre standardizare;• forţele loc<strong>al</strong>e (diversitatea culturilor sau reglementărilor loc<strong>al</strong>e,particularităţile reţelelor <strong>de</strong> distribuţie etc.) care militează în favoarea adaptării lacaracteristicile loc<strong>al</strong>e.Cele două dimensiuni pot avea un nivel ridicat sau un nivel slab, permiţândconstruirea unei matrici care <strong>de</strong>fineşte patru tipuri <strong>de</strong> mediu internaţion<strong>al</strong> (fig. 1).94
Secţiunea Management – Marketing - TurismRidicatForţe glob<strong>al</strong>e înfavoarea standardizăriiMediu glob<strong>al</strong>MediuForţe loc<strong>al</strong>e înfavoarea adoptăriiScăzutMediu internaţion<strong>al</strong>placidMediu multinaţion<strong>al</strong>RidicatScăzutFigura 1. An<strong>al</strong>iza mediului internaţion<strong>al</strong>Fiecare <strong>din</strong>tre cele patru tipuri <strong>de</strong> mediu internaţion<strong>al</strong> poziţionate în figura 1cere moduri <strong>de</strong> organizare specifice:• organizare glob<strong>al</strong>ă (în sensul unei centr<strong>al</strong>izări a responsabilităţilor) într-unmediu glob<strong>al</strong>, un<strong>de</strong> forţele care împing spre standardizare sunt puternice şi nu suntcompensate <strong>de</strong> forţele loc<strong>al</strong>e, <strong>de</strong> asemenea puternice; este cazul sectoarelor <strong>de</strong> în<strong>al</strong>tătehnologie, un<strong>de</strong> particularităţile loc<strong>al</strong>e sunt inexistente sau puţin operante;• organizare internaţion<strong>al</strong>ă <strong>de</strong>scentr<strong>al</strong>izată, specifică mediului multinaţion<strong>al</strong>dominat <strong>de</strong> particularităţile loc<strong>al</strong>e, gusturile, comportamentele sau reglementărileproprii fiecărei ţări; este un mediu propriu industriei <strong>al</strong>imentare, <strong>de</strong> exemplu, un<strong>de</strong>preferinţele şi comportamentele <strong>de</strong> cumpărare se diferenţiază puternic în profilteritori<strong>al</strong>;• fără o organizare dominantă, în cazul mediului internaţion<strong>al</strong> placid, în careforţele glob<strong>al</strong>e şi forţele loc<strong>al</strong>e sunt slabe; <strong>de</strong> exemplu în industria si<strong>de</strong>rurgică sau acimentului;• organizare cu un anumit grad <strong>de</strong> centr<strong>al</strong>izare sau <strong>de</strong> coordonare, precum şi cumenţinerea <strong>de</strong> organizări loc<strong>al</strong>e puternice, situaţie specifică mediului transnaţion<strong>al</strong>,un<strong>de</strong> există mari presiuni în favoarea standardizării, dar şi forţele loc<strong>al</strong>e sunt foarteprezente; este cazul unor mărci, <strong>de</strong> exemplu, <strong>de</strong> bere (Tuborg, Carlsberg) sau <strong>al</strong>e unorautomobile (Volvo) prezente în foarte multe ţări.Pe această linie, asupra întreprin<strong>de</strong>rilor româneşti, o influenţă importantă o arepiaţa Uniunii Europene. Ea este o componentă a integrării economice internaţion<strong>al</strong>ecare este un proces <strong>de</strong> utilizare a inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţelor <strong>din</strong>tre economiile naţion<strong>al</strong>e, înscopul re<strong>al</strong>izării unor obiective <strong>de</strong> interes comun. Acest proces este ireversibil şi are unimpact major asupra activităţii tuturor agenţilor economici, <strong>de</strong>oarece creeazăoportunităţi, dar şi constrângeri care condţionează supravieţuirea pe piaţa <strong>de</strong> referinţă.Figura 2 <strong>de</strong>scrie mecanismul pus în aplicare pe piaţa unică europeană şi efecteleaşteptate care trebuie să se manifeste asupra ofertei întreprin<strong>de</strong>rilor şi a competitivităţiilor.95
Revista Tinerilor EconomiştiEliminarea barierelornontarifarePreţ(-)(-)Costuri iniţi<strong>al</strong>e(+)Marje brute(+)Cerere(+)Volum <strong>de</strong> producţie(-)CosturiExploatarea mai bună aavantajelor concurenţi<strong>al</strong>eEconomii <strong>de</strong> scarăEfecte <strong>de</strong> experienţă(-)(+)Inovare şi progrestehnologic(+)Restructurări <strong>de</strong> întreprin<strong>de</strong>ri(+)(+)(+)Presiuni concurenţi<strong>al</strong>eFigura 2. Efectele microeconomice <strong>al</strong>e pieţei unice europeneDereglementarea. Ultimii ani s-au caracterizat printr-o diminuare a influenţei<strong>de</strong>osebite a autorităţilor guvernament<strong>al</strong>e în multe industrii între care industria aeriană,comunicaţiile, utilităţile, domeniul bancar, atât în S.U.A. cât şi în Europa Occi<strong>de</strong>nt<strong>al</strong>ă.Stimulate <strong>de</strong> oportunităţile oferite <strong>de</strong> tehnologia informaţiei, organizaţiile <strong>din</strong> acesteindustrii au iniţiat restructurarea completă a activităţii lor şi caută noi iniţiative.Alţi autori vorbesc şi <strong>de</strong> <strong>al</strong>ţi factori care ar trebui adăugaţi la mo<strong>de</strong>lul lui Porter,astfel:• eliminarea susţinerii guvernament<strong>al</strong>e pentru concurenţi individu<strong>al</strong>i;• efectul ratei <strong>de</strong> schimb asupra preţurilor relative;• problemele comerţului par<strong>al</strong>el;• reducerea costului creditului;• acordurile <strong>de</strong> colaborare;• efectele consecutive la schimbările structur<strong>al</strong>e în întregul sistem <strong>de</strong> v<strong>al</strong>ori <strong>al</strong>industriei.Pe o poziţie şi mai radic<strong>al</strong>ă, studii recente au arătat că tipul industriei nu esteprincip<strong>al</strong>ul <strong>de</strong>terminant <strong>al</strong> potenţi<strong>al</strong>ului <strong>de</strong> profit şi că, dimpotrivă, acesta are doar unimpact redus asupra profitabilităţii firmei în comparaţie cu <strong>al</strong>egerea unei strategii.Unele industrii sunt consi<strong>de</strong>rate neprofitabile, numai <strong>din</strong> cauză că firmelor <strong>din</strong>industria respectivă le lipseşte spiritul <strong>de</strong> inovaţie sau rentabilitatea, sau şi una şi <strong>al</strong>ta.96
Secţiunea Management – Marketing - TurismStudiile au arătat că este posibil ca fabrici neperformante, cu suprastructuri greoaie şi<strong>de</strong>zordonate, în industrii mature sau intrate în <strong>de</strong>clin, să <strong>de</strong>vină performante, numaidatorită unor manageri <strong>de</strong>partament<strong>al</strong>i care s-au ambiţionat să urmărească excelenţaoperaţion<strong>al</strong>ă.***Pe lângă aspectele subliniate există multe <strong>al</strong>te critici aduse mo<strong>de</strong>lului lui Porter,dar articolul <strong>de</strong> faţă şi-a propus doar o sinteză a celor mai semnificative puncte <strong>de</strong>ve<strong>de</strong>re.Important, şi asta are o v<strong>al</strong>oare <strong>de</strong> concluzie, este că mo<strong>de</strong>lele tradiţion<strong>al</strong>e <strong>de</strong>management îşi pierd substanţa în condiţiile noii economii. Teoreticienii români maiîntâi, ulterior şi practica, trebuie să accepte acest fapt şi să se preocupe <strong>de</strong> adaptareaacestor mo<strong>de</strong>le clasice la noile condiţii.BIBLIOGRAFIE1. M. E. Porter Strategie concurenţi<strong>al</strong>ă, Editura Teora, Bucureşti, 20012. http://www.themanagement.<strong>de</strong>/Ressources/Managementmo<strong>de</strong>lle.htm3. C.K. Prah<strong>al</strong>ad Activitatea managerilor <strong>de</strong> mâine în noul mediuconcurenţi<strong>al</strong>, Organizaţia viitorului, Editura Teora,Bucureşti, 20004. http://www.contextmag.com/setFrameRedirect.asp?src=/archives/199712/technosynthesis.asp.5. D. Dăianu Încotro se îndreaptă ţările postcomuniste?, Editura Polirom,200097
Revista Tinerilor EconomiştiEVALUAREA CULTURII ORGANIZAŢIONALE – INSTRUMENTUL OCAIDrd. Ramona RaduAca<strong>de</strong>mia <strong>de</strong> Studii Economice BucureştiFacultatea <strong>de</strong> Relaţii EconomiceInternaţion<strong>al</strong>eAbstract: Most of the researchers that have studied corporateculture i<strong>de</strong>ntified four core culture types: one in which employeesare committed to the firm, they feel like belonging to the samefamily as there is a strong cohesion among them; a culture in whichindividu<strong>al</strong> initiative, innovation and risk are encouraged; one withstrict form<strong>al</strong> rules and relationships and, fin<strong>al</strong>ly, a culture withcompetitive and go<strong>al</strong>-oriented employees. In theory everythingseems <strong>al</strong>l right, the difficulty comes in practice: how can we say forsure that a certain company has a certain organization<strong>al</strong> culture?Kim S. Cameron and Robert E. Quinn created „The Organization<strong>al</strong>Culture Assessment Instrument” (OCAI), an instrument to be usedto diagnose corporate culture. It is in the form of a questionnairewith six questions related to six key dimensions of organization<strong>al</strong>culture. Using the answers, we can plot the organization<strong>al</strong> cultureprofile that is usu<strong>al</strong>ly used as a motivation<strong>al</strong> instrument or it can bethe first step in the process of changing the organization<strong>al</strong> culture.Key words: diagnosing corporate culture / organization<strong>al</strong> cultureIntroducereÎn ultima perioadă se vorbeşte tot mai mult <strong>de</strong>spre cultura oganizaţion<strong>al</strong>ă şirolul ei în succesul unei companii; privită <strong>din</strong> acest punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re, culturaorganizaţion<strong>al</strong>ă apare ca fiind formată <strong>din</strong> v<strong>al</strong>ori, norme, tipuri <strong>de</strong> comportament, mituriş.a.m.d. ce pot fi create, măsurate şi mai <strong>al</strong>es manipulate <strong>de</strong> managementul uneicompanii. Cu <strong>al</strong>te cuvinte, cultura este consi<strong>de</strong>rată o „variabilă controlabilă”: angajaţiitrebuie să îşi intern<strong>al</strong>izeze v<strong>al</strong>orile şi normele impuse <strong>de</strong> management, <strong>al</strong>tfel ei suntexcluşi <strong>din</strong> organizaţie. Desigur, părerile sunt împărţite, cercetătorii care sunt împotrivaacestei teorii susţinând că li<strong>de</strong>rii nu au cum să fie cei care creează cultura uneiorganizaţii, <strong>din</strong> moment ce cultura ia naştere <strong>din</strong> interacţiunea soci<strong>al</strong>ă colectivă agrupurilor şi comunităţilor; cultura nu are cum să fie o formă <strong>de</strong> control soci<strong>al</strong> creat şimanipulat <strong>de</strong> management, ci rezultatul unui proces în care, atât managementul, cât şiangajaţii şi restul comunităţii participă <strong>de</strong>opotrivă; în plus, este evi<strong>de</strong>nt că indivizii cuperson<strong>al</strong>ităţi diferite nu au cum să aibă acelaşi tip <strong>de</strong> comportament.În concluzie, putem încadra studiile <strong>de</strong>spre cultura organizaţion<strong>al</strong>ă în douătabere sau şcoli: cea care tratează cultura organizaţion<strong>al</strong>ă ca pe o variabilă, pe caremanagementul organizaţiei o poate modifica, şi cea care consi<strong>de</strong>ră cultura ca unelement i<strong>de</strong>ntificator <strong>al</strong> organizaţiei, asemănător cu ceea ce person<strong>al</strong>itatea este pentru98
Secţiunea Management – Marketing - Turismun individ. Această a doua abordare se bazează pe teoria antropologică prin care culturaeste produsul simbolurilor şi înţelesurilor negociate şi împărtăşite într-o comunitate.Este a<strong>de</strong>vărat că există exemple celebre <strong>de</strong> li<strong>de</strong>ri care au reuşit să îşi impună propriilev<strong>al</strong>ori, la nivel naţion<strong>al</strong> chiar (vezi Hitler şi Germania nazistă), însă cultura, ca şi întreg,nu cred că poate fi manipulată, având în ve<strong>de</strong>re complexitatea ei şi faptul că este într-opermanentă <strong>din</strong>amică; doar anumite elemente <strong>al</strong>e ei pot fi schimbate, în uneleorganizaţii mai uşor <strong>de</strong>cât în <strong>al</strong>tele, în funcţie <strong>de</strong> gradul <strong>de</strong> receptivitate la nou <strong>al</strong>angajaţilor.Dacă vrem să „disecăm” cultura organizaţion<strong>al</strong>ă pentru a o înţelege mai bine,vom i<strong>de</strong>ntifica următoarele componente: tradiţii, v<strong>al</strong>ori, comportamente, ritu<strong>al</strong>uri (<strong>de</strong>exemplu, o universitate nu ar fi parcă universitate dacă nu ar exista celebra ceremonie<strong>de</strong> absolvire), mituri, poveşti, proceduri, atitu<strong>din</strong>i, limbaj, simboluri (<strong>de</strong> exemplu, logouri),diverse manifestări materi<strong>al</strong>e, cum ar fi modul <strong>de</strong> amplasare <strong>al</strong> birourilor sauvestimentaţia angajaţilor etc. Cultura organizaţion<strong>al</strong>ă (numită şi cultură corporaţion<strong>al</strong>ă),pare să „umanizeze” compania, care nu mai este doar un mijloc <strong>de</strong> a face bani, ci oentitate <strong>de</strong> sine stătătoare.Compararea culturii organizaţion<strong>al</strong>e cu person<strong>al</strong>itatea unui individ a stârnitinteresul cercetătorilor în ve<strong>de</strong>rea clasificării ei; luând în consi<strong>de</strong>rare gradul <strong>de</strong> riscacceptat în companie şi feedback-ul existent, De<strong>al</strong> şi Kennedy au i<strong>de</strong>ntificat 4 tipuri <strong>de</strong>culturi organizaţion<strong>al</strong>e:• cultura „macho” a tipului dur, în care angajaţii sunt individu<strong>al</strong>işti, iau <strong>de</strong>ciziirapi<strong>de</strong>, îşi asumă riscuri şi obţin feedback rapid (<strong>de</strong> exemplu, sub formă <strong>de</strong>promovare sau, dimpotrivă, <strong>de</strong> retrogradare); un exemplu <strong>de</strong> companie cu o astfel<strong>de</strong> cultură este cea a cărei activitate princip<strong>al</strong>ă este comerţul• cultura „pariază pe companie”, în care angajaţii îşi asumă riscuri, dar feedback-uleste lent, pentru că în gener<strong>al</strong> se lucrează la proiecte <strong>de</strong> lungă durată; companiilepetroliere care explorează o nouă regiune se pot încadra în acest tip <strong>de</strong> cultură• cultura „muncă şi certitu<strong>din</strong>e”, în care angajaţii muncesc mult, pentru a oferiproduse sau servicii <strong>de</strong> c<strong>al</strong>itate, dar nu îşi asumă riscuri prea mari, iar feedback-uleste rapid; în gener<strong>al</strong>, acest tip <strong>de</strong> cultură se regăseşte în organizaţiile mari• cultura procedurilor, în care angajaţii nu îşi asumă riscuri, iar feedback-ul esteaproape inexistent; este vorba mai <strong>al</strong>es <strong>de</strong> companiile <strong>de</strong> stat, un<strong>de</strong> birocraţia îşispune cuvântul.În esenţă, toate clasificările sunt asemănătoare; <strong>de</strong> exemplu, Fons Trompenaarsi<strong>de</strong>ntifică aceleaşi patru tipuri <strong>de</strong> cultură organizaţion<strong>al</strong>ă:• cultura <strong>de</strong> tip famili<strong>al</strong>, caracterizată prin accent pus pe ierarhie şi orientare cătrepersoană (angajaţii sunt ocrotiţi <strong>de</strong> şefii lor, pe care îi respectă foarte mult)• cultura „Turnul Eiffel”, caracterizată prin accent pus pe ierarhie şi orientare cătrescop (relaţiile sunt imperson<strong>al</strong>e, iar statutul angajaţilor <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> nivelul ierarhicpe care aceştia îl ocupă)• cultura <strong>de</strong> proiect, caracterizată prin accent pus pe eg<strong>al</strong>itatea angajaţilor şi orientarecătre scop• cultura <strong>de</strong> tip „incubator”, caracterizată prin accent pus pe eg<strong>al</strong>itatea angajaţilor şiorientarea către persoane, având ca princip<strong>al</strong> scop stimularea creativităţii.99
Revista Tinerilor EconomiştiDiagnosticarea culturii organizaţion<strong>al</strong>eMeto<strong>de</strong>le <strong>de</strong> „diagnosticare” a culturii organizaţion<strong>al</strong>e se bazează pe folosireadiverselor chestionare adresate angajaţilor, cum este cel <strong>de</strong> mai jos:• Ce ritu<strong>al</strong>uri, ceremonii, obiceiuri etc. există în organizaţia dumneavoastră şicare este scopul lor?• Ce legen<strong>de</strong>, poveşti, simboluri etc. există în organizaţia dumneavoastră şicare este mesajul lor?• Descrieţi pe scurt limbajul (expresii etc.) pe care îl au angajaţii companieidumneavoastră.• Descrieţi pe scurt comportamentul pe care îl au angajaţii companieidumneavoastră. Ce se întâmplă dacă cineva înc<strong>al</strong>că regulile?• Gândiţi-vă la un coleg care a fost promovat. Ce a stat la baza acesteipromovări?• Care sunt v<strong>al</strong>orile pe care organizaţia dumneavoastră pune accent?• Care sunt subiectele favorite <strong>de</strong> conversaţie?• Cum ar caracteriza un proaspăt angajat <strong>al</strong> companiei cultura acesteia?• Găsiţi două persoane influente care fac parte <strong>din</strong> această cultură. Cum ocaracterizează ele?• Cum reacţionează angajaţii companiei dumneavoastră în situaţii limită?• Organizaţia dumneavoastră este implicată în activităţi cu grad în<strong>al</strong>t sauscăzut <strong>de</strong> risc?• Cât <strong>de</strong> prompt primesc angajaţii <strong>din</strong> organizaţia dumneavoastră feedbackpentru ceea ce fac?Pentru că în gener<strong>al</strong> răspunsurile la aceste întrebări trebuie interpretate <strong>de</strong>speci<strong>al</strong>işti, pentru a veni în ajutorul organizaţiilor Kim S. Cameron şi Robert E. Quinnau creat un instrument <strong>de</strong> ev<strong>al</strong>uare a culturii organizaţion<strong>al</strong>e, numit OCAI (TheOrganization<strong>al</strong> Culture Assessement Instrument); el este format <strong>din</strong> 6 întrebări, fiecarecu câte 4 variante <strong>de</strong> răspuns între care se împart 100 <strong>de</strong> puncte, în funcţie <strong>de</strong> situaţia<strong>din</strong> compania respectivă. De exemplu, dacă la o întrebare prima variantă se potriveştefoarte bine firmei, a doua oarecum, iar a treia şi a patra <strong>de</strong>loc, punctajul la aceastăîntrebare poate fi acordat astfel: 70 <strong>de</strong> puncte, 30 puncte, 0 puncte şi respectiv 0 punctepentru cele 4 variante <strong>de</strong> răspuns. Răspunsurile se vor referi la situaţia actu<strong>al</strong>ă acompaniei, iar apoi la o situaţie i<strong>de</strong><strong>al</strong>ă. Iată care sunt întrebările:1. Caracteristici dominante Acum PreferabilA Organizaţia este un loc foarteperson<strong>al</strong>, iar angajaţii par a faceparte <strong>din</strong>tr-o familie extinsă.B Organizaţia este un loc foarte<strong>din</strong>amic şi antreprenori<strong>al</strong>, oameniifiind dispuşi să îşi asume riscuri.C Organizaţia este orientată cătrerezultate.D În organizaţie predomină procedurileform<strong>al</strong>e.Tot<strong>al</strong> 100 100100
Secţiunea Management – Marketing - Turism2. Li<strong>de</strong>rii <strong>din</strong> organizaţieA În gener<strong>al</strong>, îndrumă, educă şiîncurajează angajaţii.B În gener<strong>al</strong>, au spirit <strong>de</strong> antreprenor,inovează şi îşi asumă riscuri.C În gener<strong>al</strong>, sunt agresivi şi orientaţicătre rezultate.D În gener<strong>al</strong>, activitatea lor se bazeazăpe coordonare şi organizare.Tot<strong>al</strong> 100 1003. Stilul <strong>de</strong> managementA Poate fi caracterizat prin muncă înBechipă, consens şi participare.Poate fi caracterizat prin asumareaindividu<strong>al</strong>ă a riscului, inovaţielibertate şi unicitate.C Poate fi caracterizat princompetitivitate, cerinţe exigente şire<strong>al</strong>izări.DPoate fi caracterizat prin stabilitate<strong>al</strong>ocului <strong>de</strong> muncă, conformitate,predictibilitate şi stabilitatearelaţiilor <strong>din</strong>tre angajaţi.Tot<strong>al</strong> 100 1004. Coeziunea în cadrul organizaţieiA Este dată <strong>de</strong> loi<strong>al</strong>itate, implicare şiîncre<strong>de</strong>re reciprocă.B Este dată <strong>de</strong> interesul pentru inovaţieşi <strong>de</strong>zvoltare.C Este dată <strong>de</strong> accentul pus peîn<strong>de</strong>plinirea obiectivelor.DEste dată <strong>de</strong> reguli şi politiciform<strong>al</strong>e.Tot<strong>al</strong> 100 1005. Domeniile în care se concentrează organizaţiaA Dezvoltarea angajaţilor lor şi creareaunui climat <strong>de</strong> încre<strong>de</strong>re, <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>reşi participare.B Achiziţionarea <strong>de</strong> noi resurse şicrearea <strong>de</strong> noi provocări.C Competitivitate şi în<strong>de</strong>plinireaDscopurilor.Stabilitate şi control.Tot<strong>al</strong> 100 1006. Definirea succesuluiASe face pe baza <strong>de</strong>zvoltării resurselorumane, a muncii <strong>de</strong> echipă, a101
Revista Tinerilor EconomiştiBCDimplicării angajaţilor şi a grijeipentru aceştia.Se face pe baza <strong>de</strong>ţinerii celor mainoi şi unice produse.Se face pe baza câştigării cotei <strong>de</strong>piaţă şi a <strong>de</strong>păşirii concurenţei.Se face pe baza eficienţei: livraresigură, planificare riguroasă şiproducţia la costuri reduse.Tot<strong>al</strong> 100 100Pentru re<strong>al</strong>izarea scorului, mai întâi se adună toate răspunsurile A, B, C şi,respectiv, D <strong>din</strong> coloana „Acum”, apoi fiecare <strong>din</strong> cele 4 sume se împarte la 6, pentru aobţine media: scorul <strong>de</strong> la varianta A se trece pe un grafic în cadranul <strong>din</strong> stânga sus,scorul <strong>de</strong> la varianta B se trece pe acelasi grafic în cadranul <strong>din</strong> dreapta sus, scorul <strong>de</strong> lavarianta C în cadranul <strong>din</strong> dreapta jos, iar cel <strong>de</strong> la varianta D se trece în cadranul <strong>din</strong>stânga jos. Cele patru puncte astfel obţinute se unesc, formând profilul culturiiorganizaţiei respective:Cultură clanCultură ad-hocCultură ierarhicăCultură <strong>de</strong> piaţăAcest grafic este doar un exemplu în care predomină, după cum se poateobserva, caracteristicile culturii ierarhice, urmate <strong>de</strong> cele <strong>al</strong>e culturii clan: scorul <strong>de</strong> la<strong>al</strong>ternativa A reprezintă cultura clan, scorul <strong>de</strong> la <strong>al</strong>ternativa B reprezintă cultura adhoc,scorul <strong>de</strong> la <strong>al</strong>ternativa C reprezintă cultura <strong>de</strong> piaţă, iar cel <strong>de</strong> la <strong>al</strong>ternativa Dreprezintă cultura ierarhică.Pentru a compara cultura organizaţion<strong>al</strong>ă existentă cu cea pe care angajaţiiorganizaţiei respective şi-o doresc, cele 6 întrebări OCAI se referă şi la o situaţie i<strong>de</strong><strong>al</strong>ă;prin urmare, pe acelaşi grafic <strong>de</strong> mai sus se trec şi scorurile corespunzătoare coloanei„Preferabil” şi se unesc punctele obţinute. Este mult mai uşor astfel să ve<strong>de</strong>m dacăactu<strong>al</strong>a cultură organizaţion<strong>al</strong>ă se potriveşte cu cea preferată <strong>de</strong> angajaţi şi astfel săputem i<strong>de</strong>ntifica eventu<strong>al</strong>ele schimbări cultur<strong>al</strong>e necesare.Intrepretarea profilului cultur<strong>al</strong>Simpla obţinere a răspunsurilor la chestionarul OCAI nu este suficientă pentrua încadra cultura organizaţiei într-o anumită categorie; în urma obţinerii unui profilcultur<strong>al</strong> cum este cel <strong>din</strong> graficul <strong>de</strong> mai sus, are loc interpretarea lui ţinându-se cont <strong>de</strong>mai multe aspecte:102
Secţiunea Management – Marketing - Turism1) tipul <strong>de</strong> cultură ce predomină în organizaţia respectivăAşa cum am văzut <strong>de</strong>ja, cadranurile cu cele mai ridicate scoruri indică ce tip <strong>de</strong>cultură predomină într-o organizaţie. În principiu, nu există cultură „bună” sau „rea”,dar dacă, <strong>de</strong> exemplu, o firmă are o cultură clan puternică în timp ce caracteristicileculturii <strong>de</strong> piaţă sunt aproape inexistente, iar firma operează pe o piaţă cu o competiţieridicată sau chiar agresivă mai mult ca sigur că această nepotrivire între cultură şimediu va îngreuna supravieţuirea firmei pe piaţă. Se an<strong>al</strong>izează <strong>de</strong>ci în continuarecompatibilitatea culturii organizaţion<strong>al</strong>e cu mediul extern.2) discrepanţele între cultura existentă şi cea preferatăDacă există diferenţe între cultura organizaţion<strong>al</strong>ă existentă şi cea preferată,este recomandată reducerea sau chiar eliminarea acestor discrepanţe, pentru a motivaangajaţii prin oferirea unui mediu <strong>de</strong> lucru şi stil <strong>de</strong> management apropiate <strong>de</strong> dorinţelelor. Revenim astfel la dilema dacă managementul unei organizaţii este capabil săschimbe sau nu cultura organizaţion<strong>al</strong>ă, care ia <strong>de</strong> fapt naştere <strong>din</strong> interacţiunea soci<strong>al</strong>ă.Studiind tabelul <strong>de</strong> mai jos, în care este prezentat sumar fiecare tip <strong>de</strong> culturăorganizaţion<strong>al</strong>ă, putem să ne gândim la diverse pârghii care sunt capabile să schimbeanumite componente <strong>al</strong>e culturii organizaţion<strong>al</strong>e:Cultura clanÎnseamnă:- satisfacerea nevoilor angajaţilor- promovarea spiritului <strong>de</strong> echipă şi <strong>de</strong> implicare- sprijinirea colegilor- crearea sentimentului <strong>de</strong> încre<strong>de</strong>re gener<strong>al</strong>ă- preocuparea managementului pentru angajaţiNu înseamnă:- indisciplină- prea multă permisivitate- neglijenţa obiectivelor organizaţiei- protejarea angajaţilor în <strong>de</strong>trimentul atingeriiobiectivelor organizaţiei- libertate fără responsabilitateCultura ad-hocÎnseamnă:- <strong>din</strong>amism- încurajarea asumării riscului şi a creării<strong>de</strong> <strong>al</strong>ternative- flexibilitate şi adaptare- schimbarea este regula şi nu excepţia- orientare permanentă către viitorNu înseamnă:- permisiunea ca fiecare să facă ce vrea- libertate tot<strong>al</strong>ă şi neluarea în consi<strong>de</strong>rarea obiectivelor firmei şi a cerinţelorclienţilor- asumarea unor riscuri care nu suntnecesareCultura <strong>de</strong> piaţă:Înseamnă:- păstrarea spiritului <strong>de</strong> învingător- concentrarea pe obiective cheie- motivarea tuturor angajaţilor- adaptare la piaţăNu înseamnă:- neglijarea profitului în dorinţa <strong>de</strong> a fi tottimpul ancorat la piaţăCultura ierarhicăÎnseamnă:- multe reguli şi proceduri- birocraţie- li<strong>de</strong>rii sunt cei care iau <strong>de</strong>cizii în companie- siguranţa locului <strong>de</strong> muncă pentru angajaţiNu înseamnă:- inexistenţa managementului la nivel inferior- imposibilitatea eliminării regulilor,procedurilor sau rapoartelor inutile- imposibilitatea reducerii birocraţieiDacă ajungem la concluzia că în organizaţia noastră predomină, <strong>de</strong> exemplu,cultura ierarhică iar angajaţii preferă cultura clan, putem să eliminăm <strong>din</strong> structuraorganizaţion<strong>al</strong>ă anumite niveluri ierarhice, să acordăm mai multă putere <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizietuturor angajaţilor pentru a le insufla sentimentul <strong>de</strong> responsabilitate, să întreprin<strong>de</strong>m103
Revista Tinerilor Economiştifrecvent acţiuni <strong>de</strong> team-buil<strong>din</strong>g, să le acordăm diverse beneficii materi<strong>al</strong>e pentru a ledovedi că ne interesează bunăstarea lor şi nu numai a companiei ş.a.m.d.3) intensitatea culturii dominante <strong>din</strong> organizaţia respectivăCu cât este mai mare scorul ce corespun<strong>de</strong> unui anumit tip <strong>de</strong> cultură, cu atâtdomină mai mult acea cultură. Diverse cercetări au arătat firmele cu o cultură puternică,cum este Procter&Gamble sau Coca Cola, au în gener<strong>al</strong> succes, dar în aceeaşi măsurăau succes şi firmele în care nu domină un anumit tip <strong>de</strong> cultură, cum este cazul lui FordMotor. În consecinţă, nu putem afirma că o cultură organizaţion<strong>al</strong>ă puternică este cheiasuccesului, ci, <strong>din</strong> nou, că ea trebuie să fie corelată cu mediul extern <strong>al</strong> firmei.4) comparaţia profilului cultur<strong>al</strong> <strong>al</strong> organizaţiei cu profilul mediu <strong>al</strong> industriei<strong>din</strong> care face parte compania respectivăUn profil standard <strong>al</strong> culturii organizaţion<strong>al</strong>e <strong>din</strong>tr-o anumită industrie este<strong>de</strong>stul <strong>de</strong> greu <strong>de</strong> <strong>de</strong>finit, el presupunând an<strong>al</strong>iza a mii <strong>de</strong> organizaţii, însă în măsura încare el există şi diferă <strong>de</strong> cel <strong>al</strong> organizaţiei noastre poate însemna fie că avem unavantaj competitiv unic, fie că nu ne <strong>al</strong>iniem la cerinţele pieţei pe care ne <strong>de</strong>sfăşurămactivitatea.EpilogI<strong>de</strong>ntificarea profilului cultur<strong>al</strong> <strong>al</strong> unei organizaţii şi interpretarea lui sunt <strong>de</strong>obicei primii paşi <strong>din</strong>tr-un amplu proces <strong>de</strong> schimbare organizaţion<strong>al</strong>ă; în scurtaprezentare a instrumentului <strong>de</strong> ev<strong>al</strong>uare OCAI am făcut referire doar la una <strong>din</strong>tremod<strong>al</strong>ităţile <strong>de</strong> diagnosticare a culturii organizaţion<strong>al</strong>e; orice organizaţie are însă şimultiple subculturi, asociate <strong>de</strong> obicei diferitelor <strong>de</strong>partamente (vezi, <strong>de</strong> exemplu,cultura <strong>de</strong>partamentului <strong>de</strong> marketing şi cea a <strong>de</strong>partamentului <strong>de</strong> producţie). Totuşi,majoritatea organizaţiilor sunt ca nişte holograme: în fiecare imagine holografică existăelemente unice, care însă conţin şi informaţii comune, ce fac posibilă reproducereaimaginii respective. În mod similar, culturile organizaţion<strong>al</strong>e pot fi compuse <strong>din</strong>subculturi unice, dar în fiecare <strong>din</strong>tre aceste subculturi există caracteristici comune ce<strong>al</strong>cătuiesc cultura întregii organizaţii.BIBLIOGRAFIE1. Popa, I.,Filip, R.2. Cameron,K.S.,Management Internaţion<strong>al</strong>, pag. 28-29, Editura Economică,Bucureşti, 1999Diagnosing and Changing Organization<strong>al</strong> Culture. Based onthe Competing V<strong>al</strong>ues Framework, Addison – WesleyPublishing Company Inc., USA, 1999Quinn, R.E.3. Mullins, L.J. Management and Organisation<strong>al</strong> Behaviour, Fourth Edition,Pitman Publishing, London, 19964. Hatch, M.J. Organization Theory. Mo<strong>de</strong>rn, Symbolic and Postmo<strong>de</strong>rnPerspectives, Oxford University Press, New York, 19975. Meek, V.L. Organization<strong>al</strong> Culture: Origins and Weaknesses, HumanResources Strategies edited by Graeme S<strong>al</strong>aman, The OpenUniversity, SAGE Publications Ltd, London, 19976. *** Management competitiv. Volumul 10, Cultură şi c<strong>al</strong>itate, pag.9-29, CODECS, Bucureşti, 1997104
Secţiunea Management – Marketing - TurismROLUL MANAGERULUI ÎN PROCESUL DE REORGANIZARE ŞI LICHIDARE AINTREPRINDERIILect. univ. dr. Marius MitracheUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: The procedure of reorganization and bankruptcy amongthe economic agents during the transiton period, natur<strong>al</strong> proceduresin a market economy, ch<strong>al</strong>lenge the management to act inaccordance with the leg<strong>al</strong> procedures. The rules apply specific<strong>al</strong>lyto reorganization and bankruptcy, and influence the practice offunction, competences and responsibilities of the management.Key words: manageri<strong>al</strong> roles, reorganization, recovery plan, re<strong>de</strong>sign, resizeof activities, skills, competences, responsibilitiesLa nivel <strong>de</strong> întreprin<strong>de</strong>re, procesele <strong>de</strong> reorganizare şi lichidare presupun oserie <strong>de</strong> schimbări structur<strong>al</strong>e şi funcţion<strong>al</strong>e, schimbări ce vor <strong>de</strong>termina modul <strong>de</strong>exercitare atributelor manageri<strong>al</strong>e,în speci<strong>al</strong> asupra specificul şi pon<strong>de</strong>rea acestora înactul <strong>de</strong> manegement.Pentru a înţelege mai bine aceste aspecte este necesar să cunoaştem în liniimari care este rolul managerului în cadrul unei organizaţii, care sunt funcţiile acestuia,atributele, competenţele şi responsabilităţile la nivelul firme pe care o conduce, pentruca apoi să observăm care <strong>din</strong>tre acestea se manifestă cu prepon<strong>de</strong>renţă în cazul<strong>de</strong>clanşării unui eventu<strong>al</strong> proces <strong>de</strong> reorganizare sau chiar <strong>de</strong> lichidare .Practica economică precizeaza 10 roluri manageri<strong>al</strong>e, pe care le imparte in treicategorii aflate in stansa legatura unele cu <strong>al</strong>tele:‣ roluri interperson<strong>al</strong>e;‣ roluri information<strong>al</strong>e;‣ roluri <strong>de</strong>cizion<strong>al</strong>e.Rolurile interperson<strong>al</strong>e.Rezulta <strong>din</strong> autoritatea form<strong>al</strong>a a managerului si vizeaza relatiile interperson<strong>al</strong>e.Rolul <strong>de</strong> prezentare presupune contactul cu subordonatii proprii sau ai <strong>al</strong>torfirme, cu managerii situati pe acelasi nivel sau pe <strong>al</strong>tele in cadrul unor reuniuni ofici<strong>al</strong>e,cand managerul in numele firmei executa o actiune. De exemplu inmanarea unor premiianulae, a unor distinctii etc.Rolul <strong>de</strong> conducator presupune directionarea si coordonarea activitatiisubordonatilor (angajare, promovare, concediere).Rolul <strong>de</strong> legatura presupune relatii cu <strong>al</strong>tii in interiorul si in afara organizatiei.De exemplu managerul <strong>de</strong> productie trebuie sa aiba relatii bune cu managerulmarketing-ului si cu <strong>al</strong>tii, pentru ca impreuna contribuie la atingerea obiectivelororganizatiei. De multe ori, in<strong>de</strong>plinirea acestui rol consuma mult <strong>din</strong> timpul unuimanager.105
Revista Tinerilor EconomiştiRolurile information<strong>al</strong>e.Plaseaza managerul in punctul centr<strong>al</strong> <strong>de</strong> primire si transmitere a infoomatiilor.Primele trei roluri permit managerului sa construiasca o retea <strong>de</strong> relatii interumane,care il ajuta in culegerea si receptarea informatiilor ca un monitor si transmiterea loratat ca un diseminator cat si ca un “purtator <strong>de</strong> cuvant”.Rolul <strong>de</strong> monitor implica examinarea mediului in or<strong>din</strong>ea culegeriiinformatiilor, schimbarilor, oportunitatilor si problemelor care pot sa afecteze firma.Contactele form<strong>al</strong>e si inform<strong>al</strong>e <strong>de</strong>zvoltate in rolul <strong>de</strong> legatura sunt <strong>de</strong>seori folosite aici.Rolul <strong>de</strong> diseminator presupune furnizarea informatiilor importantesubordonatilor.Rolul <strong>de</strong> “purtator <strong>de</strong> cuvant” implica legaturile cu <strong>al</strong>te persoane <strong>din</strong> afaracompartimentului sau:- <strong>din</strong> interiorul firmei, cand reprezinta interesele unui grup in fata nivelului ierarhicsuperior;- in exterior, cand prezinta punctul <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> organizatiei cu privire la o anumitaproblema.Roluri <strong>de</strong>cizion<strong>al</strong>e.Rolurile privind relatiile interperson<strong>al</strong>e si cele <strong>de</strong> culegere si transmitere ainformatiilor servesc ca intrari in procesul <strong>de</strong> luare a <strong>de</strong>ciziilor.Rolul <strong>de</strong> intreprinzator este acela <strong>de</strong> a cauta noul – i<strong>de</strong>i, meto<strong>de</strong>, tehnici si a-lintroduce in organizatie cu scopul schimbarii ei in bine, a conducerii catre performanta.Rolul <strong>de</strong> stabilizator revine managerului atunci cand este obligat sa ia <strong>de</strong>ciziirapi<strong>de</strong> in momentul in care, datorita unor factori perturbatori, organizatia pe care oconduce iese <strong>din</strong> starea stabila. Intr-o astfel <strong>de</strong> situatie, acest rol <strong>de</strong>vine prioritar fata <strong>de</strong>celel<strong>al</strong>te, in joc intrand “viteza <strong>de</strong> reactie” si gasirea optimului in influentarea factorilor<strong>de</strong> mediu pentru obtinerea cat mai rapida a stabilitatii.Rolul <strong>de</strong> distribuitor <strong>de</strong> resurse il plaseasa pe manager in pozitia <strong>de</strong> a <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>cine primeste si cat <strong>din</strong> aceste resurse, care pot fi: bani, forta <strong>de</strong> munca, timp siechipamente. Aproape intot<strong>de</strong>auna nu exista suficiente resurse si managerul trebuie saimparta acest putin in mai multe directii.Distribuirea resurselor reprezinta, <strong>de</strong> aceea, cel mai critic <strong>din</strong>tre rolurile<strong>de</strong>cizion<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e managerului.Rolul <strong>de</strong> negociator îl pune <strong>de</strong>seori pe manager in situatia <strong>de</strong> ,,a cantari” cui iiofera avantajele unei afaceri. Negocierea presupune, in or<strong>din</strong>e, munca, performanta,obiective clare si orice <strong>al</strong>tceva poate influenta in bine rezultatul fin<strong>al</strong>.În condiţiile <strong>de</strong>clanşării procesului tranziţiei către economia <strong>de</strong> piaţă, noţiunea<strong>de</strong> reorganizare la nivelul agenţilor economici a cunoscut şi cunoaşte mai multe forme,cea mai răspândită fiind cea <strong>de</strong>terminată <strong>de</strong> unele schimbări conjunctur<strong>al</strong>e <strong>din</strong> mediuleconomic sau <strong>de</strong> modul concret, mai mult sau mai puţin eficient, <strong>de</strong> funcţionare aagenţilor economici. Întregul proces se manifestă într-un cadru leg<strong>al</strong> mult mai puţinreglementat leg<strong>al</strong>, dar, care datorită complexităţii comportă o an<strong>al</strong>iză <strong>de</strong>t<strong>al</strong>iată.Acest proces <strong>de</strong> reorganizare, odată <strong>de</strong>clanşat, se <strong>de</strong>sfăşoară pe perioa<strong>de</strong> mai mari saumai mici <strong>de</strong> timp şi, fiind în gener<strong>al</strong> <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> complex, gestionarea lui necesită în mo<strong>din</strong>evitabil existenţa unui manager.Persoana responsabilă cu conducerea procesului <strong>de</strong> reorganizare a firmei, cea maiportivită şi cea mai îndreptăţită pentru re<strong>al</strong>izarea acestuia se consi<strong>de</strong>ră a fi însăşiadministratorul firmei.106
Secţiunea Management – Marketing - TurismCa manager <strong>al</strong> reorganizării, administratorului îi revin o serie <strong>de</strong> atribuţii, competenţe,responsabilităţi a căror în<strong>de</strong>plinire <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> , pe <strong>de</strong> o parte <strong>de</strong> factorii care au <strong>de</strong>terminatreorganizarea , iar pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte <strong>de</strong> obiectivele acestui proces <strong>de</strong> reorganizare.Se impune aşadar, cunoaşterea factorilor ce generează <strong>de</strong>clanşarea procesului <strong>de</strong>reorganizare, obiectivele procesului <strong>de</strong>pinzând <strong>de</strong> tipologia acestor factoriPrintre factorii consacraţi ce <strong>de</strong>termină <strong>de</strong>clanşarea uni proces <strong>de</strong> reorganizare la nivel<strong>de</strong> firmă putem releva:1. Starea pieţei şi caracteristicile întreprin<strong>de</strong>rii sugerează existenţa unor<strong>de</strong>zechilibre financiare şi funcţion<strong>al</strong>e la nivelul organizaţiei;2. Rezultatele economice nesatisfăcătoare, cu o ten<strong>din</strong>ţă <strong>de</strong> accentuare în timp;3. Instaurarea stării <strong>de</strong> oprire (temporară) a plăţilor.În cazul manifestării primilor doi factori, soluţia este <strong>de</strong>clanşarea voluntară a unuiproces <strong>de</strong> reorganizare ce trebuie să pornească <strong>de</strong> la un plan <strong>de</strong> reorganizare întocmit<strong>de</strong> către conducerea firmei. Aşadar, administratorului îI revina sarcina întocmirii unuiprogram <strong>de</strong> reorganizare .Acest plan <strong>de</strong> reorganizare trebuie să cuprindă toate componentele întreprin<strong>de</strong>rii,în<strong>de</strong>osebi pe cele care au funcţionat <strong>de</strong>fectuos. Pentru a re<strong>al</strong>iza însă acest plan <strong>de</strong>reorganizare şi a i<strong>de</strong>ntifica aceste componente, administratorul trebuie să re<strong>al</strong>izeze înpre<strong>al</strong>abil un diagnistic <strong>al</strong> stării <strong>de</strong> fapt a întreprin<strong>de</strong>rii, concretizat într-o <strong>de</strong>limitare apunctelor forte şi punctelor slabe <strong>al</strong>e acesteia.Toate aceste acţiuni vor imprima anumite specificităţi actului manageri<strong>al</strong>, înspeci<strong>al</strong> în ceea ce priveşte modul <strong>de</strong> manifestare a atributelor manageri<strong>al</strong>e. Astfelpon<strong>de</strong>rea covârşitoare o vor avea atributele <strong>de</strong> previziune şi organizare, celel<strong>al</strong>teatribute <strong>al</strong>e conducerii( coordonarea, antrenarea, controlul) manifestându-se cu maimică intensitate <strong>din</strong> partea celui a cărei responsabilitate este reorganizarea firmei.Pornind <strong>de</strong> la obiectivele ce trebuie re<strong>al</strong>izate în procesul <strong>de</strong> reorganizare,administratorul va acţiona în următoarele direcţii:‣ redimensionarea structurii organizatorice a firmei;‣ reproiectarea sistemului informaţion<strong>al</strong>;‣ îmbunătăţirea sistemului <strong>de</strong>cizion<strong>al</strong>;‣ actu<strong>al</strong>izarea sistemului <strong>de</strong> meto<strong>de</strong> şi tehnici <strong>de</strong> conducere;‣ măsuri <strong>de</strong> eficientizare a muncii manageriu<strong>al</strong>e;‣ îmbunătăţirea propriului stil manageri<strong>al</strong>;‣ schimbări în ceea ce priveşte strategia şi politica firmei ( strategia <strong>de</strong>marketing, strategia financiară, politicile <strong>de</strong> aprovizionare, stocare, vânzare etc)Acest gen <strong>de</strong> reorganizare poartă <strong>de</strong>numirea <strong>de</strong> reorganizare voluntarăLa manifestarea, însă, a celui <strong>de</strong>-<strong>al</strong> treilea factor, respectiv instaurarea stării <strong>de</strong> oprire(temporară) a plăţilor, procesul <strong>de</strong> reorganizare <strong>de</strong>clanşat capătă un caracter involuntarşi o serie <strong>de</strong> specificităţi, care <strong>de</strong>termină pentru administrator mod<strong>al</strong>ităţi diferite <strong>de</strong>acţiune.Pentru a înţelege aceste aspecte, trebuie în pre<strong>al</strong>abil făcută distincţia întresituaţia <strong>de</strong> oprire (temporară) a plăţilor şi starea <strong>de</strong> încetare a plăţilor.În primul caz întreprin<strong>de</strong>rea mai este încă solvabilă. Aceasta poate vin<strong>de</strong> activedisponibile ( stocuri <strong>de</strong> produse finite, stocuri <strong>de</strong> materii prime şi materi<strong>al</strong>e, utilaje <strong>de</strong>lucru, clădiri, etc) pentru a-şi acoperi plăţile. În această situaţie practic administratorulva acţiona ca şi în cazul reorganizării generată <strong>de</strong> primii doi factori.Sitaţia conjunctur<strong>al</strong>ă <strong>de</strong> oprire a plăţilor nu este aşadar asimilată stării <strong>de</strong>încetare a plăţilor. În acest <strong>din</strong> urmă caz situaţia este mult mai complicată. Totuşi107
Revista Tinerilor Economiştiîncetarea plăţilor nu este nici ea asimilată în mod obligatoriu cu insolvabilitatea. Existăreguli juridice pentru <strong>de</strong>finirea unei întreprin<strong>de</strong>ri aflată în dificultate şi aceasta se face<strong>de</strong> către Tribun<strong>al</strong>ul Teritori<strong>al</strong>.Ca regulă <strong>de</strong> bază pentru a putea <strong>de</strong>clara că o întreprin<strong>de</strong>re se află în încetare <strong>de</strong>plăţi este consi<strong>de</strong>rat actul <strong>de</strong> sesizare, constatare a imposibilităţii <strong>de</strong> a face faţăpasivelor exigibile (datoriilor privind creanţele, s<strong>al</strong>ariile, impozitul către stat) prinactivele disponibile (bani în cont, facturi în curs <strong>de</strong> încasare etc). 13În acest moment întreprin<strong>de</strong>rea aflată în dificultate va intra într-o procedură <strong>de</strong>redresare, care dacă nu va în<strong>de</strong>plini anumite condiţii va duce la <strong>de</strong>clanşareaprocedurii <strong>de</strong> lichidare juridică.Un rol <strong>de</strong>osebit în succesul procedurii <strong>de</strong> redresare îl are administratorul. Pe parcursulunei perioa<strong>de</strong> <strong>de</strong> supraveghere <strong>de</strong> 3 luni el are câteva sarcini <strong>de</strong>terminante:- re<strong>al</strong>izarea uni diagnostic soci<strong>al</strong>-economic <strong>al</strong> întreprin<strong>de</strong>rii ;- ev<strong>al</strong>uarea sumei datoriilor întreprin<strong>de</strong>rii;- re<strong>al</strong>izarea unui plan <strong>de</strong> redresare.Supravegherea este făcută <strong>de</strong> o comisie <strong>din</strong> care face parte şi administratorul, <strong>al</strong>ături <strong>de</strong>un jurist şi un reprezentant <strong>al</strong> creditorilor. Prin puterile ce îi sunt conferite <strong>de</strong> cătretribun<strong>al</strong>, administratorul supraveghează operaţiile <strong>de</strong> gestiune şi acordă asistenţădirectorului întreprin<strong>de</strong>rii pe perioada <strong>de</strong> observaţie, eventu<strong>al</strong> preluând el însuşiconducerea acesteia.Planul <strong>de</strong> redresare este an<strong>al</strong>izat la a doua convocare în faţa instanţei şi el esteacceptat dacă sunt în<strong>de</strong>plinite concomitent două condiţii:‣ starea pieţei şi caracteristicile întreprin<strong>de</strong>rii sugerează că aceasta ar putea sărevină la echilibru;‣ rezultatele întreprin<strong>de</strong>rii vor permite o rambursare certă, parţi<strong>al</strong>ă şieş<strong>al</strong>onată a creanţelor.Totodată este necesar ca planul <strong>de</strong> redresare să ia în consi<strong>de</strong>rare consecinţele soci<strong>al</strong>e, înspeţă este vorba <strong>de</strong> preve<strong>de</strong>rile asupra nivelului şi perspectivelor s<strong>al</strong>ariaţilor. La acestease adaugă propunerile înaintate <strong>de</strong> comisia <strong>de</strong> supraveghere, iar tribun<strong>al</strong>ul va lua ohotărâre <strong>de</strong> a accepta planul <strong>de</strong> redresare şi <strong>de</strong> rezolvare a pasivelor, în caz că există oposibilitate serioasă <strong>de</strong> redresare, sau, în caz contrar se pronunţă pentru <strong>de</strong>clanşareaprocedurii <strong>de</strong> lichidare.În acest caz, obligaţia administratorului, ca <strong>de</strong> <strong>al</strong>tfel a comisiei <strong>de</strong> supraveghere<strong>din</strong> care face parte este <strong>de</strong> a pregăti <strong>de</strong>cizia <strong>de</strong> lichidare.Indiferent <strong>de</strong> situaţiile sau factorii ce <strong>de</strong>termină lichidarea întrepri<strong>de</strong>rii, aceastapoate fi <strong>de</strong>finită la modul cel mai gener<strong>al</strong> ca fiind un proces complex care se referă laansamblul operaţiunilor necesare terminării afacerilor angajate, transformării înnumerar a activului, lichidării pasivului şi partajării v<strong>al</strong>orilor rămaseOdată ce instanţa <strong>de</strong> ju<strong>de</strong>cată s-a pronunţat în favoarea lichidării bunurilorîntreprin<strong>de</strong>rii practic poate să înceapă procedura <strong>de</strong> lichidare, cu menţiunea că, în afara<strong>al</strong>tor preve<strong>de</strong>ri posibile <strong>din</strong> contractul <strong>de</strong> societate şi statut, aceasta trebuie să respecte,conform legii, urmăroarele reguli:- până la intrarea în funcţie a lichidatorilor, administratorii îşi continuămandatul fără să mai angajeze societate la noi operaţiuni;13 Conform legii, procedura la care este supusă întreprin<strong>de</strong>rea cu astfel <strong>de</strong> dificultăţi se<strong>de</strong>clanşează numai după ce se face constatarea cu privire la încetarea plăţilor <strong>de</strong> către Tribun<strong>al</strong>ul Teritori<strong>al</strong>108
Secţiunea Management – Marketing - Turism- sentinţa ju<strong>de</strong>cătorească sau <strong>al</strong>t act <strong>de</strong> numire a lichidatorilor trebuiesc aduseprin grija acestora la cunoştinţa Oficiului Registrului Comerţului, pentru afi publicat în Monitorul Ofici<strong>al</strong>;- Concomitent lichidatorii îşi vor <strong>de</strong>pune semnăturile în Registrul Comerţuluişi vor intra în funcţiune.În continuare nici o acţiune nu se poate exercita pentru societate sau împotrivaacesteia <strong>de</strong>cât în numele lichidatorilor sau împotriva acestora. În perioada lichidării,toate actele care emană <strong>de</strong> la societate trebuie să arate că aceasta este în lichidare.Răspun<strong>de</strong>rea lichidatorilor este eg<strong>al</strong>ă cu cea a administratorilor.Princip<strong>al</strong>ele atribuţiuni şi îndatoriri <strong>al</strong>e lichidatorilor:• împreună cu administratorii societăţii să efectuaze un inventar şi să încheie unbilanţ care să constate situaţia exactă a activului şi pasivului societăţii care aintrat în lichidare;• semnarea bilanţului la predare <strong>de</strong> către administratori iar la primire <strong>de</strong>lichidatori;• semnarea <strong>de</strong> primirea registrelor şi a arhivei societăţii;• ţinerea unui registru în care se înscriu toate operaţiunile lichidării în or<strong>din</strong>eadatei lor;• să <strong>de</strong>a în ju<strong>de</strong>cată şi să fie acţionaţi în interesul lichidării;• să efectueze şi să termine operaţiunile <strong>de</strong> comerţ în ve<strong>de</strong>rea lichidării;• să vândă prin licitaţie publică imobilele şi orice avere imobiliară a societăţii încondiţiile legii;• să facă tranzacţii;• să lichi<strong>de</strong>ze şi să încaseze creanţele societăţii;• să contracteze obligaţiile cambi<strong>al</strong>e, să facă împrimuturi neipotecare şi săîn<strong>de</strong>plinească orice acte necesare.În toate cazurile când lichidatorii angajează operaţii comerci<strong>al</strong>e care nu suntnecesare în ve<strong>de</strong>rea lichidării, rămân răspunzători person<strong>al</strong> şi solidar <strong>de</strong> executarea lor.BIBLIOGRAFIE1. Androniceanu , A. - Managementul schimbărilor, Editura ALL Educaţion<strong>al</strong>,Bucureşti, 19982. Burduş, E., - Fundamentele managementului organizaţiei, EdituraCăprărescu , GH. Economică, Bucureşti, 19993. Russu, C. - Management, Editura Expert, Bucureşti, 19934. Verboncu, I. - Ghid metodologic pentru manageri, Editura Tehnică,Bucureşti, 1998109
Revista Tinerilor EconomiştiSTRATEGIA DE COMUNICARE ÎN AFACERIConf.univ.dr. Sorina GîrboveanuUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: Managers who know what they are going to do and whythey are doing it often report that they are able to <strong>de</strong>velopcommunications more quickly and efficiently. They are <strong>al</strong>so reportgreater confi<strong>de</strong>nce in having handled the communicatonsappropriately. On the other hand, managers who are not sure whatthey should say or why they should say it often spend too muchtime writing the first sentence and then are not at <strong>al</strong>l satisfied withthe finished product. Regardless of whether the specific objective isto tell, sell, resolve, or combine the three, <strong>al</strong>l communications inbusiness share one univers<strong>al</strong> objective – to create goodwill.I<strong>de</strong>ea <strong>de</strong> a începe orice comunicare <strong>de</strong> afaceri <strong>de</strong>zvoltând o strategie poatepărea stranie pentru majoritatea oamenilor. S-ar putea cre<strong>de</strong> că aceasta înseamnă a neaşeza la birou şi a concepe în scris strategia. Este posibil să ni se reproşeze că nu mulţiîşi permit luxul, <strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> timpului, să stea la birou şi să an<strong>al</strong>izeze toateramificaţiile posibile <strong>al</strong>e fiecărei comunicări. Timpul rezervat conceperii strategieitrebuie consi<strong>de</strong>rat ca timp <strong>al</strong>ocat "planificării". Cei care comunică eficient suntrecunoscuţi ca oameni ce-şi planifică eficient activitatea. Acţionează în mod conştient şiprevăd efectul pe care comunicarea lor îl are asupra <strong>al</strong>tora. Astfel, sunt pregătiţi săabor<strong>de</strong>ze obiectivele comunicării într-o manieră corespunzătoare. Când se iau înconsi<strong>de</strong>rare întrebările <strong>de</strong>spre strategie, în primul rând se au în ve<strong>de</strong>re răspunsurile laîntrebările ce privesc tonul, stilul, structura şi limbajul. Din acest punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re,consi<strong>de</strong>rentele strategice <strong>de</strong>vin esenţi<strong>al</strong>e în <strong>de</strong>zvoltarea unei bune comunicări.Prima întrebare pe care trebuie să ne-o punem atunci când planificăm un di<strong>al</strong>ogeste: "Ce încerc să fac?" Timpul <strong>al</strong>ocat clarificării obiectivelor comunicării va darezultate atât pentru comunicator, cât şi pentru cei cu care aceştia comunică. Beneficiileacţiunii <strong>de</strong> stabilire a obiectivelor înainte <strong>de</strong> a începe să comunicăm sunt următoarele:a) Favorizează <strong>de</strong>zvoltarea comunicăriiManagerii care ştiu ce au <strong>de</strong> gând să facă şi <strong>de</strong> ce o fac, raportează <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> <strong>de</strong>scă pot să <strong>de</strong>zvolte o strategie <strong>de</strong> comunicare mai repe<strong>de</strong> şi mai eficient. De asemenea,dove<strong>de</strong>sc o mai mare încre<strong>de</strong>re în manevrarea comunicării într-un mod a<strong>de</strong>cvat. Pe <strong>de</strong><strong>al</strong>tă parte, managerii care nu sunt siguri <strong>de</strong>spre ce ar trebui să spună sau <strong>de</strong> ce să spunăun anumit lucru, <strong>de</strong> obicei încep prin a scrie prima propoziţie, fără a fi în măsură să şifin<strong>al</strong>izeze într-un mod satisfăcător. De exemplu, angajaţii firmei sunt procupaţi <strong>de</strong>fenomenul <strong>de</strong> reducere a profiturile ce ar putea avea ca efect posibile concedieritemporare. Dacă eşti şeful unui <strong>de</strong>partament şi te-ai hotărât să lămureşti lucrurile, cumai concepe o notă adresată subordonaţilor ?110
Secţiunea Management – Marketing - Turismb) Luarea în consi<strong>de</strong>rare a implicaţiilor comunicării asupra organizaţieiCeea ce fiecare comunică se reflecta asupra persoanei respective, asupra şefuluiacesteia, cât şi asupra organizaţiei. Luarea în consi<strong>de</strong>rare a efectului mesajului înfiecare <strong>din</strong>tre aceste dimensiuni, este foarte posibil ca ceea ce se comunică să aibărezultatul scontat. Procesul <strong>de</strong>terminării obiectivului comunicării obligă pe fiecareangajat să se gân<strong>de</strong>ască la implicaţiile organizaţion<strong>al</strong>e. Asemenea consi<strong>de</strong>rente s-arputea să conducă la reconsi<strong>de</strong>rarea obiectivelor.Reluând exemplul <strong>de</strong> mai sus, dacă există dubii în ceea ce priveşte efectelenegative <strong>al</strong>e profitului ce înregistrează o ten<strong>din</strong>ţă <strong>de</strong> continuă <strong>de</strong>screştere, respectivdacă sunt posibile concedieri temporare, nu se recomandă conceperea unui mesaj caresă încerce să înlăture asemenea temeri <strong>al</strong>e angajaţilor. Efectul unei astfel <strong>de</strong> comunicăriasupra credibilităţii propriei persoane şi asupra relaţiei cu şeful şi cu restul organizaţieiar putea fi <strong>de</strong> lungă durată.Punerea accentului pe efectele organizaţion<strong>al</strong>e se datorează faptului că acestecomunicări nu sunt izolate <strong>de</strong> <strong>al</strong>te evenimente. Acestea sunt strâns legate <strong>de</strong> aşteptărilecomunicate <strong>de</strong> rolurile organizaţion<strong>al</strong>e, <strong>de</strong> relaţia cu superiorii şi cu ceil<strong>al</strong>ţi angajaţi şiîntregul mediu organizaţion<strong>al</strong> în care se <strong>de</strong>sfăşoară comunicarea. Cu <strong>al</strong>te cuvinte,comunicarea în afaceri apare într-un context <strong>de</strong> tip "sistem" cu influenţe asupra unorevenimente izolate asemănătoare, persoane şi activităţi.Stabilirea unui obiectiv pentru comunicarea preconizată, ne obligă să gândimîn termenii unui sistem. Dacă avem neclarificate aspectele referitoare la ceea ce anumetrebuie comunicat şi <strong>de</strong> ce expediem un anumit mesaj, atunci se impune luarea înconsi<strong>de</strong>rare a implicaţiilor organizaţion<strong>al</strong>e. În ve<strong>de</strong>rea clarificării obiectivelorcomunicării, <strong>de</strong> mare ajutor este dacă răspun<strong>de</strong>m la următoarele întrebări: Comunicarearespectivă este necesară pentru în<strong>de</strong>plinirea rolului prestabilit în cadrul organizaţiei?;Şeful meu mi-a recomandat să trimit mesajul?; Am <strong>de</strong>stule informaţii pe care să măbazez pentru în<strong>de</strong>plinirea obiectivului urmărit?; Ce efecte va avea comunicarea meaasupra organizaţiei în afara influenţei avute în ve<strong>de</strong>re asupra ţintei?; Care vor fi efectelepe termen scurt şi pe termen lung <strong>al</strong>e respectivei comunicări?C) Reducerea ambiguităţii, incertitu<strong>din</strong>ii şi a atitu<strong>din</strong>ii <strong>de</strong>fensive a<strong>de</strong>stinatarului mesajuluiDatorită evenimentelor anterioare, rolurilor prestabilite şi propriilor nevoi, neaşteptăm să se întâmple anumite lucruri în fiecare situaţie. Când aşteptările noastre nusunt împlinite sau nu sunt clarificate <strong>de</strong>venim confuzi, frustraţi, <strong>de</strong>fensivi şi câteodatănervoşi. Avem propriile noastre percepţii cu privire la ce ar putea să se întâmple într-osituaţie dată. Apar informaţii distorsionate şi, <strong>de</strong> obicei se împrăştie zvonuri ca răspunsla comunicările cu obiective neclare.d) Sporirea credibilităţii comunicatoruluiAtunci când obiectivul unei comunicări este clar şi sincer credibilitateacomunicatorului sporeşte. Credibilitatea se referă la gradul <strong>de</strong> încre<strong>de</strong>re, aşteptările şi îngener<strong>al</strong>, la aspectul plăcut şi atractivitatea pe care un <strong>de</strong>stinatar le percepe la uncomunicator.După înţelegerea importanţei stabilirii obiectivelor pentru o anumitacomunicare, următoarea acţiune constă în concentrarea asupra obiectivelor specificecelor mai multe comunicări în afaceri: informarea, vânzarea şi rezolvarea.Înţelegerea acestor trei obiective ne va ajuta să stabilim mai bine ceea ce trebuie să111
Revista Tinerilor Economiştifacem în domeniul comunicării pentru a ne atinge scopul. De exemplu, daca şefulstabileşte că obiectivul este în primul rând vânzarea, atunci mesajul va avea câtevacaracteristici specifice ce trebuie luate în consi<strong>de</strong>rare pentru a se re<strong>al</strong>iza o comunicareconvingătoare.Comunicarea <strong>de</strong> informareAşa cum am evi<strong>de</strong>nţiat şi anterior, orice comunicare presupune prezentareainformaţiei. În lumea afacerilor frecvent se impune comunicarea <strong>de</strong> mesaje care săprezinte în primul rând informaţie. Scrisori, note <strong>de</strong> informare şi rapoarte scrise sauor<strong>al</strong>e, toate necesită comunicarea <strong>de</strong> informaţie. Când unul <strong>din</strong> princip<strong>al</strong>ele obiectiveeste ca receptorul să înţeleagă comunicarea, avem <strong>de</strong> a face cu obiectivul "informare".Practic, comunicarea <strong>de</strong> informare se caracterizează prin preocuparea pentruacurateţe, complexitate şi claritate.Acurateţea se referă la precizia cu care e utilizată informaţia. Este informaţiacorectă? Este informaţia actu<strong>al</strong>izată? Au fost consultate surse obişnuite? Este limbajulfolosit astfel încât să exprime i<strong>de</strong>ile într-un mod explicit?Complexitatea se referă la cantitatea <strong>de</strong> informaţie prezentată. A fost oferităsuficientă informaţie pentru a fi înţeleasă <strong>de</strong> către receptor? S-a oferit prea multă sauprea puţină informaţie? Mesajul conţine probleme <strong>de</strong> maximă importanţă pentrureceptor? Este informaţia prea încărcată? Este receptorul <strong>de</strong>ja familiarizat cuinformaţia?Claritatea are în ve<strong>de</strong>re ca receptorul să înţeleagă ce i se spune. Propoziţiilesunt scurte şi precise? Este limbajul a<strong>de</strong>cvat pentru receptor sau se comunică la un nivelprea elevat sau prea scăzut? Evită mesajul folosirea în exces a jargonului? Sunt i<strong>de</strong>ileorganizate eficient? Sunt <strong>de</strong>stule exemple şi ilustraţii?Caracteristicile comunicării or<strong>al</strong>e eficiente, respectiv acurateţea, complexitateaşi claritatea, în ceea ce priveşte obiectivele, sunt importante şi pentru toate tipurile <strong>de</strong>comunicare scrisă. Aceste caracteristici sunt în mod speci<strong>al</strong> importante în comunicareaor<strong>al</strong>ă, un<strong>de</strong> obiectivele princip<strong>al</strong>e constau în înţelegerea mesajului.Comunicarea <strong>de</strong> vânzareComunicările <strong>de</strong> vânzare trebuie să fie în primul rând persuasive. Ele urmărescca receptorii să accepte i<strong>de</strong>ile transmise sau să implice <strong>de</strong>stinatarul în anumite acţiuni.Scrisorile <strong>de</strong> vânzare ce promovează produse, cererile pentru ajustarea produselor cu<strong>de</strong>fecte şi rapoarte scrise ce recomandă schimbări în politica <strong>de</strong> management suntexemple <strong>de</strong> comunicări <strong>de</strong> vânzare. Când candi<strong>de</strong>zi pentru un post <strong>de</strong> muncă esteimportant "să te vinzi" atât pe hârtie, cât şi în fiecare interviu.Când obiectivul princip<strong>al</strong> este să vinzi, trebuie luate în consi<strong>de</strong>rare anumitecaracteristici importante în <strong>de</strong>zvoltarea comunicării :a) Nevoile motivaţion<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e persoanei ce trebuie convinsăPentru succesul oricărei comunicări <strong>de</strong> convingere sau <strong>de</strong> vânzare importantăeste prezumţia că oamenii sunt motivaţi nu atât <strong>de</strong> raţiune, cât mai <strong>al</strong>es <strong>de</strong> căutareasatisfacerii nevoilor. O bună înţelegere a ceea ce motivează o persoana este absolutnecesară pentru succesul oricărei comunicări ce are ca obiectiv vânzarea.112
Secţiunea Management – Marketing - Turismb) Credibilitatea comunicatoruluiÎn comunicarea <strong>de</strong> vânzare, propria credibilitate ca şi comunicator este <strong>de</strong>importanţă majoră pentru ca i<strong>de</strong>ile să fie acceptate. Dacă receptorul are încre<strong>de</strong>re încorectitu<strong>din</strong>ea şi competenţa comunicatorului, este foarte probabil să accepte oferta.Unii comunicatori prezintă credibilitate încă <strong>de</strong> la început, ca rezultat <strong>al</strong> funcţiei lor(doctori, miniştrii, etc), în timp ce majoritatea oamenilor trebuie să-şi câştigecredibilitatea prin argumente logice şi raţion<strong>al</strong>e.c) Logica mesajuluiÎn comunicarea <strong>de</strong> vânzare folosirea informaţiei auditive pentru a susţine<strong>de</strong>ducţii şi concluzii este esenţi<strong>al</strong>ă în câştigarea încre<strong>de</strong>rii pentru i<strong>de</strong>ile prezentate.În lumea afacerilor o persoană şi-ar putea construi un caz solid bazându-se pei<strong>de</strong>ea că majoritatea comunicărilor implică şi obiective persuasive şi <strong>de</strong> vânzare.Comunicările <strong>de</strong> vânzare sunt esenţi<strong>al</strong>e pentru influenţarea procesului <strong>de</strong> adoptare a<strong>de</strong>ciziilor, care este caracteristic organizaţiilor.Comunicarea <strong>de</strong> rezolvareComunicările <strong>de</strong> rezolvare implică mesaje <strong>de</strong>spre care comunicatorul cre<strong>de</strong> căvor <strong>de</strong>termina un răspuns favorabil <strong>din</strong> partea receptorului. Să cerţi un angajat, să refuzio cerere, să nu angajezi un candidat într-un post scos la concurs şi să scrii o notă ceinformează person<strong>al</strong>ul <strong>de</strong>spre viitoare concedieri temporare, sunt doar câteva exemple<strong>de</strong> comunicări <strong>de</strong> rezolvare. Comunicarea <strong>de</strong> rezolvare ocupă o perioadă tot mai mare<strong>din</strong> timpul managerului. Abilitatea <strong>de</strong> a rezolva aceste situaţii nefavorabile într-un mo<strong>de</strong>ficient <strong>de</strong>vine <strong>din</strong> ce în ce mai importantă.Succesul în comunicarea <strong>de</strong> rezolvare <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> aptitu<strong>din</strong>ile în următoareletrei domenii:• Folosirea teoriilor <strong>de</strong>spre relaţiile umaneAbilitatea <strong>de</strong> a recunoaşte şi <strong>de</strong> a dovedi sensibilitate faţă <strong>de</strong> nevoile <strong>al</strong>toraconstituie baza unor bune relaţii umane.• Adoptarea unui ton a<strong>de</strong>cvatOamenii acceptă mai uşor veştile proaste când acestea sunt prezentate pe un tona<strong>de</strong>cvat. Notele <strong>de</strong> informare şi scrisorile adresate angajaţilor pentru a-i anunţaconcedierea, precum şi cele care sporesc autoritatea managerilor nu creează sentimentefoarte plăcute. Folosirea limbajului este important în obţinerea unui ton a<strong>de</strong>cvat.• Poziţionarea atentă a i<strong>de</strong>ilorPoziţionarea i<strong>de</strong>ilor prezintă o importanţă majoră în rezolvarea problemei cuajutorul comunicării. Dacă, în cadrul mesajului, informaţiile neplăcute apar prea<strong>de</strong>vreme, este posibil ca restul mesajului să nu mai fie perceput, să se piardă.Cele trei obiective <strong>al</strong>e comunicării au fost expuse separat pentru a facilitaînţelegerea conceptelor, dar majoritatea comunicărilor prezintă mai mult <strong>de</strong>cât unsingur scop. Managerul care <strong>de</strong>scrie subordonaţilor o nou proce<strong>de</strong>u <strong>de</strong> funcţionareurmăreşte nu numai explicarea clară a noului proce<strong>de</strong>u (informarea), ci şi câştigareaacceptării unor posibile schimbări (vânzarea). De asemenea, este posibil ca managerulsă se confrunte şi cu rezistenţa la schimbări <strong>din</strong> partea person<strong>al</strong>ului (rezolvarea).Managerul <strong>de</strong> vânzări care refuză unui client amânarea unei plăţi se ve<strong>de</strong> nevoit să se113
Revista Tinerilor Economiştipreocupe <strong>de</strong> toate cele trei scopuri. În acest caz, obiectivul princip<strong>al</strong> este rezolvareaproblemei; totuşi, informaţii specifice sunt necesare pentru a clarifica situaţia(informarea). Managerul <strong>de</strong> vânzări este <strong>de</strong> asemenea interesat în a-l <strong>de</strong>termina peclient să accepte <strong>de</strong>cizia sa (vânzarea).Se obţin multe avantaje privind obiectivele <strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> informării,vânzării şi rezolvării. După ce s-a stabilit tipul <strong>de</strong> comunicare în funcţie <strong>de</strong> obiectivulurmărit, direcţiile <strong>de</strong> acţiune sunt clare şi ştim mai bine ce trebuie făcut pentru a fieficienţi. De asemenea, experienţa a evi<strong>de</strong>nţiat că cei care comunică şi folosesc aceastăabordare pot să aprecieze mai bine dacă eforturile lor au avut succes sau nu. Abordareaasigură o structură v<strong>al</strong>oroasă cu ajutorul căreia se <strong>de</strong>zvoltă, se compară şi se ajusteazăcomunicările.BIBLIOGRAFIE1. Baird, J.,Stull, J.,Business Communication: Strategies and Solutions, Ed.McGraw-Hill, 19832. Gîrboveanu, S., Comunicare şi negociere în afaceri,Ed. Universitaria, Craiova, 20033. Popescu, D., Arta <strong>de</strong> a comunica,Ed. Economica, Bucureşti, 19984. Prutianu, Şt., Manu<strong>al</strong> <strong>de</strong> comunicare şi negociere în afaceri,Ed. Polirom, Iaşi, 20005. Williams, F., The New Communications,Ed. Wadsworth, C<strong>al</strong>ifornia, 1989114
Secţiunea Management – Marketing - TurismMODELAREA „AGILĂ”, O NOUĂ ABORDARE ÎN MANAGEMENTUL SISTEMELORLector Univ. dr. Ungureanu SorinUniversitatea „Sextil Puşcariu” BraşovFacultatea <strong>de</strong> ManagementAbstract: The agile paradigm is concerned princip<strong>al</strong>y withimpredictable change; but that is a large and overly gener<strong>al</strong> subjectarea. What precisely is agility in an entreprise? How do we measureit? How do we know when we have it?How can we <strong>de</strong>velop bothan<strong>al</strong>ytic<strong>al</strong> and intuitive un<strong>de</strong>rstan<strong>din</strong>gs of agileness in our operatingenvironments? Early discutions about agility have exhibited a great<strong>de</strong><strong>al</strong> of confusion, <strong>al</strong>ong with a constant difficulty in separating agilefrom fast and agile from flexible. This paper will an<strong>al</strong>yze the kinds ofchange impacting an entreprise and and the key entrepriseelements which give her an ability to respond.Key words: mo<strong>de</strong>l, sistem, proces, agility, practice, tools;Managementul sistemelor a fost influenţat, pe parcursul timpului, <strong>de</strong> diverseforţe şi priorităţi. Aceste forţe şi priorităţi au <strong>de</strong>venit acum, în etapa contemporană,convergente, obligîndu-i pe manageri să recunoască faptul că, treptat, şi practicile lorvor trebui să conveargă. Orice manager va căuta întot<strong>de</strong>auna o „convergenţă”inteligentă, una care, pe fondul menţinerii practicilor curente utile, permite inovarea <strong>de</strong>noi practici, oricând este necesar. Însă oricare ar fi gradul lor <strong>de</strong> convergenţă, practicile<strong>de</strong>zvoltate în cadrul managementului sistemelor vor reprezenta <strong>de</strong>terminantul major <strong>al</strong>integrării sau, dimpotrivă, <strong>al</strong> respingerii tuturor celorl<strong>al</strong>te abordări. Managerii a<strong>de</strong>pţi ai„abordării sistemice” trebuie să răspundă, <strong>de</strong> fapt, la două tipuri <strong>de</strong> provocări. Mai întâi,cum să mo<strong>de</strong>leze şi să specifice “sisteme <strong>al</strong>e sistemelor” <strong>din</strong> ce în ce mai complexe,într-un mod care să permită controlul activ <strong>al</strong> evoluţiei lor. Iar în <strong>al</strong> doilea rând, cum sădirijeze în mod profitabil schimbarea, folosind timpi <strong>din</strong> ce în ce mai limitativi pentruduratele afectate schimbării proceselor sau luării <strong>de</strong>ciziilor. Acest articol îşi propune săexplore această problemă, să i<strong>de</strong>ntifice (cel puţin generic!) practicile „cheie” utile înviitor şi să <strong>de</strong>scrie conceptele, tehnologiile şi mod<strong>al</strong>ităţile <strong>de</strong> comportament manageri<strong>al</strong>care să asigure „competenţa” necesară schimbării.1. ÎN CĂUTAREA UNOR SOLUŢII INTEGRATOAREPracticile manageri<strong>al</strong>e, utile în perspectivă, trebuie să răspundă, în primul rând,unor forţe motrice legate <strong>de</strong> pieţe, reglementări guvernament<strong>al</strong>e, evoluţie tehnologică şi,nu în ultimul rând, <strong>de</strong> cerinţele acţionarilor firmei/corporaţiei. Asemenea forţe motriceinclud: cerinţele unei producţii <strong>de</strong> masă pentru orice gen <strong>de</strong> produse; creştereapermanentă a ariei <strong>de</strong> penetrare pe pieţe şi a complexităţii produsului; scurtareapemanentă a duratei ciclurilor <strong>de</strong> viaţă; limitarea costului contro<strong>al</strong>elor <strong>de</strong> c<strong>al</strong>itate;tehnologiile software şi <strong>de</strong> automatizare a producţiei în permanentă evoluţie; faptul cătehnologiile informatice au, <strong>de</strong>seori, o viaţă <strong>de</strong> două ori mai scurtă <strong>de</strong>cât a reclamei <strong>de</strong>115
Revista Tinerilor Economiştipe pieţele produselor; cererea reglementată şi presiunea asupra preţurilor <strong>de</strong>terminată <strong>de</strong>concurenţă.Accentul trebuie să se <strong>de</strong>plaseze <strong>de</strong>ci, <strong>de</strong> la „ingineria produselor” la „ingineriasoluţiilor” <strong>de</strong> a le re<strong>al</strong>iza şi furniza. Nu mai este suficientă concentrarea doar asupra<strong>de</strong>sign-ului şi re<strong>al</strong>izării produsului ce va fi furnizat pieţei. Managementul va trebui săproiecteze, într-o soluţie integratoare, „sistemul” ce va fi furnizat, înţelegând prinaceasta şi sistemul <strong>de</strong> mentenanţă şi <strong>de</strong> service/sprijin, sistemul pregătirii operatorului(inclusiv simularea), sistemul <strong>de</strong> testare, sistemul <strong>de</strong> producţie, sistemul logistic <strong>de</strong>distribuţie, sistemul <strong>de</strong> marketing şi <strong>de</strong> vânzare şi chiar sistemul <strong>de</strong> adaptare la cerinţele<strong>de</strong> după vânzare. Orice „proiect” va trebui să aibă o serie <strong>de</strong> versiuni ce pot fi<strong>de</strong>zvoltate şi aplicate în timp. Sistemele furnizate trebuie proiectate nu numai pentru aveni în întâmpinarea nevoilor clienţilor dar, în măsură <strong>din</strong> ce în ce mai mare, pentru arăspun<strong>de</strong> cerinţelor şi constrângerilor impuse <strong>de</strong> <strong>al</strong>te sisteme cu care îşi împartcontextul operaţion<strong>al</strong>.Accentul trebuie, în mod evi<strong>de</strong>nt, mutat asupra proiectării unor sisteme <strong>de</strong> or<strong>din</strong>tot mai în<strong>al</strong>t, numite în mod variat – sisteme complexe, adaptative sau agile. Criteriile<strong>de</strong> performanţă <strong>al</strong>e acestora impun proiectarea unor sisteme care operează ferm maiaproape <strong>de</strong> “marginea haosului” <strong>de</strong>cât în trecut. Pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte, sistemele trebuie săaibă capacitatea <strong>de</strong> a putea fi <strong>de</strong>zvoltate după furnizarea lor iniţi<strong>al</strong>ă. Utilizatorii (saufurnizorii serviciilor <strong>de</strong> mentenanţă) trebuie să fie capabili <strong>de</strong> a-şi adapta cu uşurinţărespectivele sisteme la modificările apărute în contextul în care operează şi lamodificările nevoilor <strong>de</strong> operare <strong>al</strong>e utilizatorilor (în cadrul unor limite rezonabile).Întrucât performanţa şi flexibilitatea pot fi cu uşurinţă „duşmani” natur<strong>al</strong>i, proiecteleviitoare trebuie să ţină seama <strong>de</strong> ambele. De pildă, fiecare sistem trebuie să includă atâtelemente <strong>de</strong> menţinere a or<strong>din</strong>ii cât şi elemente <strong>de</strong> „schimbare a integrităţii” – încompletarea elementelor fundament<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e misiunii.2. MODELAREA „AGILĂ” A SISTEMELOR – UNA DINTRE POSIBILELE SOLUŢII ALEPROBLEMEIUn mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> sistem este o <strong>de</strong>scriere abstractă a entităţilor-cheie şi a relaţiilor<strong>din</strong> cadrul sistemului. Un bun mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> sistem <strong>de</strong>scrie entităţile şi relaţiile <strong>din</strong> contextulîn care acţionează sistemul, <strong>al</strong>ături <strong>de</strong> cele <strong>din</strong> interiorul sistemului; el înfăţişează <strong>de</strong>asemenea legătura <strong>din</strong>tre reţeaua contextului şi cea a conţinutului sistemului. Cu ani înurmă, documentaţia inginerească era elaborată pentru fundamentarea <strong>de</strong>ciziilor <strong>de</strong>proiect şi pentru a comunica proiectul <strong>al</strong>tora, care apoi contribuiau la conceperea mai<strong>de</strong>parte a proiectului şi la materi<strong>al</strong>izarea sistemului. Astăzi, epoca “marelui ecran”,Internetul şi tehnologiile în<strong>al</strong>te transformă în secundar procesul <strong>de</strong> documentare.Asistăm mai <strong>de</strong>grabă la un proces în care fiecare participant poate examina mo<strong>de</strong>lul <strong>din</strong>mai multe puncte <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re şi chiar privi o imitaţie sau simulare a răspunsuluimo<strong>de</strong>lului la diferiţi stimuli. În conformitate cu Agility Forum, organizat acumcâţiva ani sub egida Lehigh University <strong>din</strong> S.U.A., agilitatea este reprezentată <strong>de</strong>“abilitatea unui sistem <strong>de</strong> a opera şi a evolua într-un mediu <strong>al</strong> schimbărilorneprevăzute”. Un sistem agil este proiectat <strong>de</strong> la început cu capacitatea <strong>de</strong> a evolua,indiferent <strong>de</strong> variaţiile mediului. Participanţii la acest Forum au i<strong>de</strong>ntificat 10 principiifundament<strong>al</strong>e pentru proiectarea sistemelor agile, principii enunţate succint înurmătorul tabel.116
Secţiunea Management – Marketing - TurismTabelul 1. Principiile <strong>de</strong> proiectare <strong>al</strong>e unui sistem agilUnităţi <strong>de</strong> sinestătătoareCompatibilitatetampon (<strong>de</strong> tip“priză”)CapacitateflexibilăRedundanţaunităţilorFacilităţi <strong>de</strong> reutilizareInteracţiunenon-ierarhicăControldistributivAngajareamânată(suspendată)Relaţii <strong>de</strong> autoorganizareStandar<strong>de</strong>evolutiveSistem compus <strong>din</strong> unităţi distincte,separabile, autosuficiente, care nu sunt strâns interconectateUnităţile sistemului se caracterizează prin interacţiune comună şistandar<strong>de</strong> reciproce, putând fi cu uşurinţă inserate sau în<strong>de</strong>părtateSe concretizează în ansambluri <strong>de</strong> unităţi nerestricţionate carepermit mari creşteri şi <strong>de</strong>screşteri în capacitatea tot<strong>al</strong>ă a sistemuluisau în gradul <strong>de</strong> reacţie <strong>al</strong> acestuia.Tipuri <strong>de</strong> unităţi duplicat, înzestrări şi cantităţi pentru a furnizaopţiuni <strong>de</strong> fluctuaţie a capacităţii şi toleranţa erorilorManagementul unităţilor <strong>de</strong> inventar, instrumente <strong>de</strong> modificare şi<strong>de</strong>semnare a responsabilităţilor <strong>de</strong> mentenanţăNegociere directă, comunicare şi interacţiune între unităţilesistemuluiUnităţile răspund obiectivelor, <strong>de</strong>ciziilor punctu<strong>al</strong>e, reţinute pentruinformaţia loc<strong>al</strong>ă, dar glob<strong>al</strong> accesibileRelaţiile sunt tranzitorii, obligaţiile pot fi amânate până lamomentul imediat necesarPrograme şi <strong>al</strong>ianţe <strong>din</strong>amice <strong>al</strong>e unităţilor, directive <strong>de</strong>schise şi<strong>al</strong>te comportamente caracterizate prin auto-adaptareUn cadru <strong>al</strong> sistemului <strong>de</strong>schis, evolutiv, capabil să acomo<strong>de</strong>zeunităţile moştenite, comune, cu cele complet noiÎntrucât numărul interrelaţiilor creşte ca pătratul numărului elementelor <strong>din</strong>trunsistem, provocarea administrării unui ansamblu <strong>de</strong> conexiuni eficient şi consistentcreşte chiar mai rapid <strong>de</strong>cât cererea <strong>de</strong> putere. Cunoaşterea legăturii <strong>din</strong>tre o unitate şiurmătoarea nu mai este suficientă. Dincolo <strong>de</strong> interfaţa structur<strong>al</strong>ă imediată, trebuieavute în ve<strong>de</strong>re mult mai multe consi<strong>de</strong>raţii şi ramificaţii posibile. Aceasta înseamnă căprocesul şi structura trebuie integrate în mai multe dimensiuni:• Structura produsului cu structura procesului <strong>de</strong> producţie;• Procesul <strong>de</strong> proiectare şi <strong>de</strong>zvoltare ulterioară a produsului (sistemulingineresc) cu funcţiile întreprin<strong>de</strong>rii, cu responsabilităţile şi cu structuracompetenţelor <strong>al</strong>ocate;• Procesul <strong>de</strong> re<strong>al</strong>izare a sistemului <strong>de</strong> producţie (ingineria industri<strong>al</strong>ă) cufuncţiile întreprin<strong>de</strong>rii, cu responsabilităţile şi cu structura competenţelor, ca şi custructura produsului şi cu procesul <strong>de</strong> naştere a produsului;• Structura sistemului <strong>de</strong> testare <strong>al</strong> produsului cu procesul <strong>de</strong> producţie;• Structura sistemului <strong>de</strong> pregătire a fabricaţiei cu procesul <strong>de</strong> producţie;• Procesele <strong>de</strong> ansamblu <strong>al</strong>e afacerii cu structura produsului, cu structuraorganizaţion<strong>al</strong>ă şi cu procesele <strong>de</strong> producţie necesare conceperii produsului;117
Revista Tinerilor EconomiştiAni <strong>de</strong> zile managementul a căutat o structură a<strong>de</strong>cvată (funcţion<strong>al</strong>ă vs. proiectvs. matrice) ca pe o cheie a succesului. Mai recent, practica managementului a pusaccentul, în speci<strong>al</strong> pe procese, această orientare <strong>de</strong>venind cheia multor reuşite, dar<strong>de</strong>monstrând, <strong>de</strong> asemenea, şi unele limite evi<strong>de</strong>nte. Aceasta nu a reprezentat <strong>de</strong>loc osurpriză pentru a<strong>de</strong>pţii abordării procesu<strong>al</strong>e a sistemelor, care ştiu că, atât structura câtşi procesul, trebuie să fie permanent armonizate. Răspunsurile care vor fi oferite pentrunecesităţile <strong>din</strong> viitor, vor integra procesul şi structura în scopul creării unei hărţi <strong>de</strong>procese direcţion<strong>al</strong>e cu N direcţii – nu o ierarhie, ci o reţea <strong>de</strong> entităţi şi legături. Fluxul<strong>de</strong>sign-ului (proiectului) prin această reţea nu va fi simplu şi continuu. Dimpotrivă,când este luată o <strong>de</strong>cizie, ramificaţiile se vor răspândi în cuprinsul reţelei precumlegăturile neuron<strong>al</strong>e în creierul uman. În mod similar, modificările <strong>de</strong> proiect, atât <strong>al</strong>estructurii cât şi <strong>al</strong>e procesului, vor da naştere unor fluxuri nesincronizate, care se vorsuprapune şi, a<strong>de</strong>sea, se vor afla în conflict unele cu celel<strong>al</strong>te. În fapt, “turbulenţa”schimbării va fi cea care va mo<strong>de</strong>la structurile şi procesele integrate <strong>al</strong>e reţelei însăşi. Oreţea care să răspundă cerinţelor viitorului va trebui să fie „agilă”, însă cu menţinereaintegrităţii sistemului. Pentru schimbări precise şi rapi<strong>de</strong> este necesară <strong>de</strong>terminarea cuuşurinţă a influenţelor unei „schimbări” asupra sistemului. De exemplu, dacă o echipă<strong>de</strong> proiect a Produsului Integrat doreşte să schimbe ceva, ea trebuie să hotărască dacăschimbarea este o <strong>de</strong>cizie loc<strong>al</strong>ă, dacă se impune colaborarea cu o <strong>al</strong>tă echipă sau dacăo Echipă <strong>de</strong> Integrare mai mare este necesară pentru asumarea <strong>de</strong>ciziei. Dar dacă toateschimbările revin unei echipe mai mari, poate rezulta o supraîncărcare a acesteia cuinformaţii, evi<strong>de</strong>nt cu <strong>de</strong> riscul ca o schimbare importantă şi cu un serios impact să fieîntârziată. În consecinţă, fiecare echipă trebuie să-şi găsească o mod<strong>al</strong>itate <strong>de</strong> ev<strong>al</strong>uareexactă a influenţelor potenţi<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e unei schimbări în aria <strong>de</strong> activitate.3. PERSPECTIVA ASUPRA SCHIMBĂRIIConceptele şi principiile configurării unui sistem agil şi <strong>al</strong>e controluluischimbării în cadrul acestuia rămân v<strong>al</strong>i<strong>de</strong> în aceeaşi măsură în care „ConsiliulSchimbării” acţionează simultan în c<strong>al</strong>itate <strong>de</strong> proiectant, controlor şi conducător. Darpractica curentă a managementului schimbării nu răspun<strong>de</strong> la nivel gener<strong>al</strong>, holistic,asigurării nevoilor viitorului. Aceste i<strong>de</strong>i şi principii trebuie aplicate la un nivel maiîn<strong>al</strong>t <strong>de</strong>cât fin<strong>al</strong>izarea şi adaptarea propriu-zisă a produselor la nevoile curente <strong>al</strong>epieţei. Schimbarea trebuie condusă prin întreaga reţea <strong>de</strong> structuri şi procese a firmei.Se impune mai mult <strong>de</strong>cât simpla administrare şi coordonare a schimbării. Trebuie<strong>de</strong>terminată o mod<strong>al</strong>itate <strong>de</strong> cuantificare, o măsură strictă a „eficacităţii schimbării”similară măsurilor <strong>din</strong> managementul proiectelor şi anume atenuarea riscului şiconvergenţa conformării la c<strong>al</strong>itate, durata ciclului şi cerinţele <strong>de</strong> cost.Cu cât <strong>de</strong>venim mai eficienţi în implementarea schimbărilor a<strong>de</strong>cvate, cu atâtmai mic este <strong>de</strong>c<strong>al</strong>ajul <strong>din</strong>tre <strong>de</strong>cizia privind funcţion<strong>al</strong>itatea produsului şi furnizareaacestuia. Strategiile ce se impun pentru confruntarea cu schimbarea sunt legate înprincip<strong>al</strong> <strong>de</strong>: preve<strong>de</strong>re, selecţia <strong>al</strong>ternativelor, implementarea eficientă a acestora,învăţarea permanentă în cadrul organizaţiei. În par<strong>al</strong>el cu acestea, trebuie operate şiadaptate numeroase schimbări <strong>din</strong> cadrul procesului. Preve<strong>de</strong>rea şi <strong>de</strong>scoperireatimpurie a schimbărilor trebuie dublate <strong>de</strong> selecţia corespunzătoare şi <strong>de</strong> implementareaeficientă. Acest lucru va fi mai uşor dacă urmărim – în agilitatea acomodării laschimbare – nu numai sistemele <strong>de</strong> soluţii, dar şi sistemele <strong>de</strong> concepere a produsului.118
Secţiunea Management – Marketing - TurismEv<strong>al</strong>uarea v<strong>al</strong>orii re<strong>al</strong>e: Sunt încurajate i<strong>de</strong>ile <strong>de</strong> schimbare, atât re<strong>al</strong>e cât şianticipate. Acestea trebuie apoi bine filtrate. Filtrarea trebuie re<strong>al</strong>izată pe baza v<strong>al</strong>oriiadăugate şi a eliminării riscului, permiţându-se doar supravieţuirea celor mai bune i<strong>de</strong>i<strong>de</strong> schimbare.Programarea <strong>de</strong>ciziei: procesul <strong>de</strong> ev<strong>al</strong>uare conciliază multiplele schimbăriinter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte şi evită condiţiile “concurenţi<strong>al</strong>e”sau opririle tot<strong>al</strong>e şi adoptă un procestipic, totodată nesincronizat şi distributiv.Aceasta presupune:• îmbunătăţirea duratei ciclului, a preciziei şi integrităţii lui.• ev<strong>al</strong>uarea impactului schimbării în termenii întin<strong>de</strong>rii (ariei) şi ai riscului• <strong>de</strong>terminarea v<strong>al</strong>orii eliberate <strong>de</strong> risc a schimbării propuse• interpretarea schimbării până la nivelul <strong>de</strong> implementare (specificaţii,proiecte, instrucţiuni <strong>de</strong> proces, redactări, cazuri-test, etc.)• integrarea schimbării în activităţile curente• măsurarea v<strong>al</strong>orii efective• învăţarea caracteristicilor procesului însuşi <strong>de</strong> experimentare a schimbării şiîmbunătăţirea procesului atât sub raport logistic cât şi <strong>de</strong> previziune.Schimbările aprobate vor fi combinate, sortate şi restructurate, astfel încâtimplementarea să poată fi cuprinsă într-o secvenţă logică, in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> organizareainiţi<strong>al</strong>ă şi <strong>de</strong> cerinţele schimbării. Noi comportamente vor fi necesare. Deşi un anumitconservatorism trebuie susţinut, o acceptare a schimbării şi chiar o anticipare activă aschimbării vor fi permanent benefice.4. CONCLUZIIPractica curentă utilizează, în primul rând, „documentele”, ca punct <strong>de</strong> referinţă<strong>al</strong> manifestării şi controlului schimbării. Aceasta complică, în mod evi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong>sfăşurareaşi manifestarea competenţelor schimbării, <strong>de</strong>oarece orice atribut sau caracteristică nouădată sistemului poate apărea „proiectată” în zeci <strong>de</strong> locuri <strong>din</strong> cuprinsul structuriidocumentate. Cu o proiectare şi inginerie a sistemului „agil” bazat pe mo<strong>de</strong>l va exista osingură referinţă capit<strong>al</strong>ă. Diferitele documente <strong>de</strong>vin simple redări <strong>al</strong>e mo<strong>de</strong>luluiproiectului. De aceea, procesul bazat pe mo<strong>de</strong>l trebuie să includă preve<strong>de</strong>ri pentru:• rezolvarea cererilor externe <strong>de</strong> schimbare;• rezolvarea cererilor interne <strong>de</strong> schimbare;• facilităţi pentru „articularea” <strong>de</strong> către participanţi a i<strong>de</strong>ilor <strong>de</strong> schimbare, atâtre<strong>al</strong>e cât şi anticipate;• i<strong>de</strong>ntificarea liniei fundament<strong>al</strong>e asumate în schimbarea propusă;• i<strong>de</strong>ntificarea influenţelor primare asupra schimbării propuse;• i<strong>de</strong>ntificarea influenţelor colater<strong>al</strong>e asupra schimbării propuse;• cuantificarea factorilor <strong>de</strong> risc în abordarea schimbării (inclusiv stareacurentă şi anticipată a mo<strong>de</strong>lului sistemului şi soliditatea proiectului);• luarea unei <strong>de</strong>cizii unitare în contextul mai multor propuneri „remarcabile”<strong>de</strong> schimbare şi <strong>al</strong> schimbărilor <strong>de</strong>ja implementate;• confirmarea v<strong>al</strong>orii anticipate eliberate <strong>de</strong> risc, pe măsură ce <strong>de</strong>t<strong>al</strong>iileimplementării schimbării <strong>de</strong>vin disponibile;119
Revista Tinerilor Economişti• stabilirea or<strong>din</strong>ii <strong>de</strong> prioritate şi programarea schimbărilor referitoare laschimbare;• confirmarea absenţei efectelor neprevăzute ce pot apare pe parcursulschimbării;• învăţarea permanentă prin observarea procesului schimbării.Sunt necesare şi noi „instrumente” <strong>de</strong> lucru! Deşi un instrument <strong>de</strong> lucru nupoate rezolva nici o problemă fără un utilizator inteligent, existenţa unor instrumentea<strong>de</strong>cvate poate încuraja o gândire şi un comportament superior. Care sunt însă cerinţelece trebuie în<strong>de</strong>plinite <strong>de</strong> un instrument <strong>de</strong> schimbare competentă? În primul rând să<strong>de</strong>ţină un mo<strong>de</strong>l cu multiple versiuni, iar în scopul reprezentării a<strong>de</strong>cvate acomponentelor mo<strong>de</strong>lului sistemului, instrumentul trebuie să asigure:• Înregistrarea (datele <strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntificare a mo<strong>de</strong>lului)• Revizia (versiunea curentă şi o istorie reconstituibilă a versiuniloranterioare)• Elementele (obiecte ce rezumă faptele individu<strong>al</strong>e exprimate în mo<strong>de</strong>l)• Compoziţiile (relaţiile structur<strong>al</strong>e <strong>din</strong>tre elementele mo<strong>de</strong>lului)• Referinţele (indicatoare <strong>al</strong>e mo<strong>de</strong>lelor compoziţiilor sau elementelorînrudite)• Redări (permite încorporarea elementelor multi-media cum ar fi documente,imagini, vi<strong>de</strong>oclipuri şi păstrarea documentelor în formatul lor natur<strong>al</strong>, uşurând astfelmentenanţa şi managementul configuraţiei. Imaginile surprinse vor fi asociate cu un„obiect” şi cu „paşii” procesului. Prin urmare, conţinutul specific <strong>al</strong> oricărui elementimprimat poate fi reprodus în orice moment <strong>de</strong> timp <strong>din</strong> <strong>de</strong>finiţia obiectului)• Autoexecutarea unui proces <strong>de</strong> management <strong>al</strong> schimbării, incluzân<strong>de</strong>v<strong>al</strong>uarea, aprobarea şi implementarea planificării.• Re<strong>al</strong>izează controlul reviziei, eficienţa conţinutului şi a compoziţiei; <strong>de</strong>asemenea, <strong>de</strong>scoperă, creează, compune şi compară;• Urmăreşte schimbările la nivelul obiectului• Generează diagrame <strong>din</strong> structura procesului• Publică şi subscrie la reţea• Permite exprimarea regulilor care pot fi utilizate pentru verificarea fiecăreicomponente, aşa încât procesul are coerenţă inerentă şi suficienţă• Furnizează <strong>de</strong>finiţia <strong>de</strong> editare extensivă pe măsura surprin<strong>de</strong>rii mo<strong>de</strong>lului şispecificaţiilor. Verifică, pentru în<strong>de</strong>plinirea funcţiei <strong>de</strong> revizie, consistenţa combinaţieispecifice şi a elementelor surprinse. Permite cererile (ca funcţie a lansării reviziei) <strong>de</strong> averifica mo<strong>de</strong>lul şi conţinutul documentării• Generează planuri <strong>de</strong> proiecte <strong>de</strong>curgând <strong>din</strong> proces, incluzând estimările <strong>de</strong>efort, durată şi costuri.Firmele cu activitate <strong>de</strong> producţie au nevoie <strong>de</strong> săptămâni sau luni pentru are<strong>al</strong>iza noi schimbări în procesul <strong>de</strong> producţie. În multe firme, o întârziere <strong>de</strong> o lună înintroducerea unui nou produs pe piaţă poate duce la pier<strong>de</strong>ri financiare ce <strong>de</strong>păşescbugetul <strong>de</strong>zvoltării produsului. Mai mult, cu toţii auzim poveşti “<strong>de</strong> groază” <strong>de</strong>spremodul în care o schimbare manageri<strong>al</strong>ă, aparent inofensivă, a explodat într-o serie <strong>de</strong>costuri neprevăzute. Aceste experienţe tind, <strong>din</strong> nefericire, să-i <strong>de</strong>termine pe managerisă suprime schimbarea chiar şi atunci când există o mare v<strong>al</strong>oare potenţi<strong>al</strong>ă. Trebuie să120
Secţiunea Management – Marketing - Turismînţelegem că nu schimbarea în sine este problema. Problema este cum dirijămschimbarea, care este comportamentul <strong>de</strong> experimentare şi control <strong>al</strong> schimbării.BIBLIOGRAFIE1. Dove, R. „Design principles for highly adaptable business systems”Chapter from Maynard Industri<strong>al</strong> Handbook, McGraw-Hill,New York, 2001;2. Dove, R. “Response Ability-Un<strong>de</strong>rstan<strong>din</strong>g the Agile Entreprise”, JohnWiley, 2002.3. Ungureanu, S. „Agile production systems”, publicată în Buletinul ştiinţific <strong>al</strong>Institutului <strong>de</strong> Finanţe şi Economie <strong>din</strong> Dniepropetrovsk,Ucraina, No. 7/2002, 2002;4. Ungureanu, S. „Principiile proiectării unei intreprin<strong>de</strong>ri agile” publicată în vol.Simpozionului <strong>de</strong> Stiinţe Economice “SIMPEC” organizat <strong>de</strong>Universitatea Transilvania Braşov.121
Revista Tinerilor Economişti122
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>eINDICII ALE INTENSIFICĂRII INTEGRĂRII INTERNAŢIONALE A PIEŢELOR FINANCIARELect. Univ. Dr. Bako E. DanaUniversitatea “Babeş-Bolyai” Cluj-Napoca,Facultatea <strong>de</strong> Ştiinţe Economice şiGestiunea AfacerilorAbstract: In the last centuries, a large number of signs werenoticed indicating an increasing integration process among theworld markets. Consi<strong>de</strong>ring this, we may won<strong>de</strong>r if a country canseparate itself from the integration process created by theinternation<strong>al</strong> flows of private capit<strong>al</strong>, even by imposing tra<strong>de</strong>restrictions. However, the main concern here is the possibility to<strong>de</strong>termine the influence and the integration <strong>de</strong>gree in terms ofquantity instead of simply enumerate the effects generated by freecapit<strong>al</strong> movement. The integration level can be expressed byan<strong>al</strong>ysing sever<strong>al</strong> indicators or the evolution of some economicflows, but the accuracy <strong>de</strong>gree of the results may be rathermislea<strong>din</strong>g. Financi<strong>al</strong> integration implies a large opening of thecapit<strong>al</strong> markets. This opening of the capit<strong>al</strong> markets may generatesuch effects as those caused by the goods market opening. Thus,capit<strong>al</strong>s have the ten<strong>de</strong>ncy to move from the countries with a lowmargin<strong>al</strong> productivity towards countries with a high margin<strong>al</strong>productivity. Therefore, capit<strong>al</strong> mobility will <strong>de</strong>termine an increasedglob<strong>al</strong> income in the integrated area.Key words: Integration of financi<strong>al</strong> markets, capit<strong>al</strong> flows, interest rates,exchange riskÎn ultimele <strong>de</strong>cenii au putut fi sesizate numeroase indicii privind creştereaintegrării între diversele pieţe <strong>al</strong>e lumii. Explozia <strong>de</strong> lichiditate la începutul anilor 1970şi implicita creştere a inflaţiei în întreaga lume, reflectarea restricţiilor monetare în SUAîn restricţii similare în Europa şi accentuata creştere a cursului dolarului american laînceputul anilor 1990 sunt doar câteva <strong>din</strong>tre multele evenimente <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong>creşterea libertăţii <strong>de</strong> mişcare a capit<strong>al</strong>ului [Ayuso, Blanco, 2000]. În aceste condiţiiputem să ne întrebăm dacă vreo ţară se poate izola <strong>de</strong> contextul integrării gener<strong>al</strong>ecreate <strong>de</strong> fluxurile internaţion<strong>al</strong>e <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> privat, chiar şi prin impunerea <strong>de</strong> restricţiiasupra schimbului. Însă problema se pune mai <strong>de</strong>grabă în termenii posibilităţii <strong>de</strong> amăsura nivelul influenţei şi integrării în termeni cantitativi în locul unei simple evocăria manifestărilor mai susmenţionate. Nivelul <strong>de</strong> integrare poate fi exprimat prin an<strong>al</strong>izaunor indicatori sau a evoluţiei unor fluxuri economice , dar gradul <strong>de</strong> relevanţă <strong>al</strong>rezultatelor poate fi înşelător [Miron, 2002].O mare parte a activităţii <strong>de</strong> cercetare a fost <strong>de</strong>dicată în <strong>de</strong>ceniile <strong>din</strong> urmă<strong>de</strong>finirii şi măsurării integrării economice. Dacă la început atenţia s-a foc<strong>al</strong>izat peintegrarea naţion<strong>al</strong>ă sau pe relaţiile <strong>din</strong>tre variatele segmente <strong>al</strong>e pieţei naţion<strong>al</strong>e,123
Revista Tinerilor Economiştiactu<strong>al</strong>mente accentul s-a mutat asupra legăturilor <strong>din</strong>tre pieţele diferitelor ţări. Parteateoretică a acestei activităţi <strong>de</strong> cercetare s-a concentrat în princip<strong>al</strong> asupra conceptului<strong>de</strong> integrare economică, remarcându-se totodată şi interesul pentru impactul integrăriieconomice asupra autonomiei politicilor economice naţion<strong>al</strong>e.Primele <strong>din</strong>tre aceste studii s-au axat pe relaţiile <strong>din</strong>tre pieţele <strong>de</strong> bunuri şiintegrarea economică a fost <strong>de</strong>finită în termenii mărimii fluxurilor comerci<strong>al</strong>e. Mairecent cercetătorii au subliniat rolul pieţelor re<strong>al</strong>e şi financiare, iar în consecinţăintegrarea economică a fost re<strong>de</strong>finită în termenii integrării pieţelor <strong>de</strong> bunuri şiservicii, a integrării pieţelor <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> şi a integrării pieţelor v<strong>al</strong>utare.În timp ce mo<strong>de</strong>lele timpurii <strong>al</strong>e integrării economice au fost <strong>de</strong>finite întermenii fluxurilor şi tranzacţiilor re<strong>al</strong>e, mo<strong>de</strong>lele mai recente au fost aproape înexclusivitate formulate în termenii aşteptărilor şi reacţiilor actorilor pieţei. Înconcordanţă cu aceste mo<strong>de</strong>le, integrarea economică poate fi atinsă chiar şi-n condiţiileîn care nu se înregistrează tranzacţii. Eficienţa în procesul difuzării informaţiei esteacum <strong>de</strong> interes centr<strong>al</strong> în <strong>de</strong>finirea conceptului <strong>de</strong> integrare economică.Dorinţa <strong>de</strong> a explica importanţa integrării economice într-un context mai larg astat <strong>de</strong> <strong>al</strong>tfel şi la baza interesului pentru teoriile <strong>de</strong>spre relaţiile <strong>din</strong>tre forma <strong>de</strong>integrare pe <strong>de</strong>-o parte şi integrarea politică şi soci<strong>al</strong>ă pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte. Aici însăcercetările n-au răspuns încă unei multitu<strong>din</strong>i <strong>de</strong> întrebări.În ultimii ani o mare parte <strong>din</strong> munca empirică <strong>de</strong>pusă pentru cercetareaintegrării economice internaţion<strong>al</strong>e a fost supusă unei serii <strong>de</strong> critici adresate înprincip<strong>al</strong> meto<strong>de</strong>lor folosite pentru măsurarea <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţei economice şi mod<strong>al</strong>ităţilor<strong>de</strong> selectare a măsurilor a<strong>de</strong>cvate şi a datelor relevante. O obiecţie gener<strong>al</strong>ă poate fiadusă aproape tuturor cercetărilor empirice re<strong>al</strong>izate în plan internaţion<strong>al</strong>, şi anume căteoriile formulate în termenii cantităţilor aşteptate (ex ante) sunt ev<strong>al</strong>uate în termeniirezultatelor actu<strong>al</strong>e obţinute (ex post data). Acest gen <strong>de</strong> teste nu poate reprezenta bazapentru vreo concluzie legată <strong>de</strong> integrarea economică <strong>din</strong> moment ce, <strong>de</strong> fapt, setestează o ipoteză compusă. Un posibil indiciu <strong>al</strong> integrării economice este cuprins înrezultate, dar acesta nu se i<strong>de</strong>ntifică cu claritate. Un exemplu pentru o astfel <strong>de</strong> ipotezăcompusă este testarea inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţei pieţelor <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> pe baza similitu<strong>din</strong>ilor în ceeace priveşte rentabilităţile obţinute: o ipoteză referitoare la preţurile activelor financiareşi una referitoare la înfăţişarea procesului <strong>de</strong> generare a veniturilor sunt testate simultan,ceea ce în fin<strong>al</strong> înseamnă că pentru a trage concluzii referitoare la una <strong>din</strong> ipoteze enecesar să ne bazăm pe presupuneri referitoare la ce<strong>al</strong><strong>al</strong>tă, iar <strong>din</strong> cauzainter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţei ipotezelor nu poate fi testată plauzibilitatea acestor presupuneri.Obiecţiunile aduse abordărilor empirice ţintesc şi mod<strong>al</strong>ităţile <strong>de</strong> măsurare şiinterpretare a cauz<strong>al</strong>ităţii. Princip<strong>al</strong>ul aspect vizat <strong>de</strong> aceste critici se referă la problemadistincţiei între indiciile re<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţei economice <strong>din</strong>tre ţări şi f<strong>al</strong>sa <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţăgenerată <strong>de</strong> situarea la baza acesteia a unui factor comun perturbator, cum ar fi <strong>de</strong>exemplu fluctuaţiile într-un ciclu economic. În acest caz dacă vorbim <strong>de</strong> integrare pebaza unei măsurări a covarianţei, apare dificultatea <strong>de</strong> a elimina <strong>din</strong> măsurarecovarianţa datorată factorului comun <strong>de</strong> influenţă. Mulţi cercetători admit căinterpretarea reprezintă o serioasă problemă an<strong>al</strong>itică în cazul ţărilor mari ca SUA,Germania sau Japonia a căror relaţie cu mediul înconjurător poate fi privită ca o relaţie<strong>de</strong> <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă mutu<strong>al</strong>ă, dar cei mai mulţi <strong>din</strong>tre cercetători privesc problemainterpretării ca fiind mai puţin presantă şi mai uşor <strong>de</strong> rezolvat când problema se punepentru ţări cum ar fi ţările scan<strong>din</strong>ave care sunt unilater<strong>al</strong> <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte şi influenţate <strong>de</strong>mediul înconjurător.124
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>ePână acum nimeni încă nu a reuşit să măsoare nivelul <strong>de</strong> integrare economicăîntre ţări într-o manieră satisfăcătoare, care să asigure punerea în evi<strong>de</strong>nţă a tuturorrelaţiilor stabilite <strong>de</strong> piaţă. Astfel, an<strong>al</strong>iza a fost limitată la <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa între segmente<strong>de</strong> piaţă între diferite ţări, ceea ce dă posibilitatea unei largi game <strong>de</strong> combinaţii şiimplicit unei mulţimi <strong>de</strong> an<strong>al</strong>ize parţi<strong>al</strong>e. E drept că atunci când abordăm integrareainternaţion<strong>al</strong>ă a unei ţări ca o parte a unui întreg, aceste aspecte parţi<strong>al</strong>e <strong>de</strong> carevorbeam anterior, pot să ducă la rezultate contradictorii. Astfel, spre exemplu într-o ţarăcu un sistem funcţion<strong>al</strong> <strong>de</strong> control <strong>al</strong> schimburilor v<strong>al</strong>utare gradul <strong>de</strong> integrarefinanciară pe piaţa monetară poate diferi într-o mare măsură <strong>de</strong> nivelul <strong>de</strong> integrare <strong>al</strong>pieţelor pe termen lung. Ceea ce înseamnă că an<strong>al</strong>iza unei pieţe sau a unui segment <strong>de</strong>piaţă permite tragerea <strong>de</strong> concluzii corecte <strong>de</strong>spre piaţa naţion<strong>al</strong>ă în cauză, doar dacătoate segmentele pieţei financiare interne sunt perfect integrate, <strong>de</strong>ci avem integrareinternă perfectă.Un <strong>al</strong>t aspect legat <strong>de</strong> studiile parţi<strong>al</strong>e se referă la faptul că orice concluzie<strong>de</strong>spre legăturile <strong>din</strong>tre anumite pieţe <strong>din</strong> diferite ţări, atunci când se face abstracţie <strong>de</strong>celel<strong>al</strong>te pieţe <strong>al</strong>e ţărilor respective, poate exagera importanţa acelui tip <strong>de</strong> integrarestudiată. O legătură aparent puternică între pieţele an<strong>al</strong>izate se poate însă datora uneireacţii politice, afirmaţie care poate fi cel mai bine ilustrată <strong>de</strong> exemplul Germaniei,care bazându-se pe stabilitatea cursurilor <strong>de</strong> schimb se confrunta cu probleme <strong>de</strong>adaptare la mişcările dobânzilor pe piaţa americană. Astfel, într-un studiu <strong>de</strong>dicat înexclusivitate ratelor dobânzii, o covarianţă puternică între ratele celor două ţări poate dao impresie exagerată referitoare la nivelul lor <strong>de</strong> integrare ca întreg.Puţinele studii care au evitat capcanele an<strong>al</strong>izei parţi<strong>al</strong>e au fost aproape toate<strong>de</strong>dicate comparaţiilor <strong>din</strong>tre ţările importante <strong>din</strong> OECD, succesul acestor studiidatorându-se <strong>de</strong>păşirii dificultăţilor ce caracterizează an<strong>al</strong>iza economiilor <strong>de</strong>schise <strong>de</strong>mici dimensiuni.Forme <strong>al</strong>e integrării financiareIntegrarea financiară presupune o <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>re tot<strong>al</strong>ă a pieţelor <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>uri.Deschi<strong>de</strong>rea pieţelor <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>uri produce efecte asemănătoare cu cele produse <strong>de</strong><strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea pieţei bunurilor. În aceste condiţii, capit<strong>al</strong>urile tind să emigreze <strong>din</strong> ţărilecu productivitate margin<strong>al</strong>ă scăzută spre ţările cu productivitate margin<strong>al</strong>ă ridicată. Înacest fel mobilitatea capit<strong>al</strong>urilor va <strong>de</strong>termina o creştere a venitului glob<strong>al</strong> <strong>al</strong> zoneiintegrate [Silaşi, 1998].O primă distincţie se poate face între integrarea financiară tot<strong>al</strong>ă, directă şiindirectă [Oxelheim, 1990].Integrarea financiară poate varia în intensitate <strong>de</strong> laintegrare perfectă la <strong>de</strong>zintegrare perfectă sau segmentare. Completa integrare a pieţelorimplică o mobilitate a<strong>de</strong>cvată a tot ce se oferă şi se cere pe aceste pieţe şi liber<strong>al</strong>izareacirculaţiei pe fond <strong>de</strong> nediscriminare. Mobilitatea a<strong>de</strong>cvată (în loc <strong>de</strong> <strong>de</strong>plină) întrucâtnu este necesar ca orice produs sau factor <strong>de</strong> producţie să facă obiectul circulaţieitransfront<strong>al</strong>iere, fiind suficient ca doar o parte <strong>din</strong> oferta tot<strong>al</strong>ă să circule fără costuriartifici<strong>al</strong>e sau obstacole [Miron, 2002].Integrarea financiară tot<strong>al</strong>ă cuprin<strong>de</strong> atât integrarea directă cât şi pe ceaindirectă. Integrarea tot<strong>al</strong>ă (perfectă) înseamnă că ratele re<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e dobânzilor suntaceleaşi pe pieţele consi<strong>de</strong>rate. Acolo un<strong>de</strong> integrarea financiară tot<strong>al</strong>ă nu este perfectămotivele se datorează integrării financiare imperfecte directe şi/sau indirecte.Integrarea financiară directă care este numită şi integrarea pieţelor <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>este exprimată prin <strong>de</strong>rivare <strong>de</strong> la legea “preţului unic” pentru v<strong>al</strong>orile mobiliare. Sub125
Revista Tinerilor Economiştiacţiunea acestei legi un investitor poate obţine, după ce ajustările necesare datorateriscurilor au fost făcute, aceleaşi câştiguri pe urma investiţiilor re<strong>al</strong>izate pe diferite pieţe(iar cei în căutare <strong>de</strong> fonduri, aceleaşi costuri <strong>al</strong>e împrumuturilor).Dacă diferenţele între aşteptările privind veniturile ajustate în funcţie <strong>de</strong> riscsunt mai mari <strong>de</strong>cât zero, dar mai mici sau cel mult eg<strong>al</strong>e cu costul tranzacţiilor putemspune că pieţele în cauză sunt segmentate (sau <strong>de</strong>zintegrate) dar fără îndoi<strong>al</strong>ă eficiente.Conceptul <strong>de</strong> eficienţă se referă la actorii economici şi înseamnă <strong>de</strong> exemplu, că aceştianu au eşuat în exploatarea posibilităţii <strong>de</strong> a obţine câştiguri fără risc <strong>de</strong> pe urmaarbitrajului acoperit <strong>al</strong> ratelor dobânzii <strong>din</strong> diferite ţări. Deviaţia <strong>de</strong> la această formă <strong>de</strong>eficienţă e cunoscută ca ineficienţă gener<strong>al</strong>ă a pieţei.O <strong>al</strong>tă formă <strong>de</strong> ineficienţă sau <strong>de</strong>zechilibru e cauzată <strong>de</strong> instrumentele <strong>de</strong>control <strong>al</strong>e politicii economice. Dacă spre exemplu banca centr<strong>al</strong>ă impune un costrelativ ridicat <strong>al</strong> tranzacţiilor în scopul frânării acestora, atunci costul <strong>de</strong> tranzacţionarereprezintă în acest sens o evi<strong>de</strong>ntă ineficienţă.Intensitatea ineficienţei create <strong>de</strong> aceste instrumente <strong>de</strong> control se pot manifestasub forma <strong>de</strong>c<strong>al</strong>ajului între rata dobânzii interne şi ratele dobânzii în exterior. Spreexemplu măsura în care se poate utiliza controlul în menţinerea unei rate a dobânziidiferită <strong>de</strong> cea a <strong>al</strong>tor ţări, cu mai mult <strong>de</strong>cât ar putea fi explicat pe baza primei <strong>de</strong> risc,a aşteptărilor privind cursurile <strong>de</strong> schimb şi costurilor norm<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e tranzacţiilor, aratăgradul <strong>de</strong> autonomie <strong>al</strong> politicii naţion<strong>al</strong>e privind rata dobânzilor. Această autonomie nuînseamnă în mod necesar că ţara în cauză are in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă în termenii politiciimonetare, ci indică mai <strong>de</strong>grabă o reuşită în diferenţierea preţurilor. Distincţiareprezentând o problemă a politicii monetare agregate versus politica monetarăselectivă.Integrarea financiară indirectă se referă la o situaţie în care veniturile obţinutepe urma unei investiţii într-o ţară sunt indirect legate <strong>de</strong> cele obţinute în <strong>al</strong>te ţări.Influenţa se exercită indirect prin intermediul <strong>al</strong>tor pieţe, astfel spre exemplu prinintermediul pieţei bunurilor şi <strong>al</strong> pieţei v<strong>al</strong>utare, piaţa capit<strong>al</strong>urilor este indirectsegmentată. Integrarea financiară tot<strong>al</strong>ă perfectă presupune integrare indirectă perfectă,adică o perfectă integrare pentru piaţa bunurilor şi piaţa v<strong>al</strong>utară şi o coordonare apoliticilor economice atât <strong>de</strong> ridicată încât prima <strong>de</strong> risc politic să fie nulă. Dacăintegrarea tot<strong>al</strong>ă şi perfectă ar fi glob<strong>al</strong>ă atunci lumea întreagă ar consta <strong>din</strong>tr-o singurăpiaţă financiară compusă pieţe <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> naţion<strong>al</strong>e perfect legate sub o strictă paritate aputerii <strong>de</strong> cumpărare. Unii cercetători susţin că simplul fapt că banca centr<strong>al</strong>ă poateinfluenţa mărimea diferitelor prime <strong>de</strong> risc, implică o politică autonomă în stabilirearatei dobânzii.Aşa cum <strong>de</strong>ja s-a văzut segmentarea indirectă poate să apară prin intermediulpieţei v<strong>al</strong>utare. Integrarea pieţelor v<strong>al</strong>utare reprezintă integrare monetară şi trebuie<strong>de</strong>osebită <strong>de</strong> integrarea financiară. O monedă comună reflectă o puternică integraremonetară, dar nu indică în mod necesar şi integrare financiară. Spre exemplu stateleNew York şi C<strong>al</strong>ifornia se bucură <strong>de</strong> o perfectă integrare monetară fără a avea însăperfectă integrare financiară. De aceea, putem spune că gradul <strong>de</strong> integrare monetarăafectează în mod indirect integrarea financiară tot<strong>al</strong>ă.Prezenţa riscului v<strong>al</strong>utar poate fi văzută ca o expresie a <strong>de</strong>zintegrării monetare.Sub o imperfectă integrare directă a pieţelor <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> cu aversiune la risc, prima <strong>de</strong>risc îmbracă forma preţului ataşat acestui risc.În comparaţie cu mijloacele <strong>de</strong> măsură utilizate în mod tradiţion<strong>al</strong> – gradul <strong>de</strong>mobilitate a capit<strong>al</strong>ului şi gradul <strong>de</strong> substituire – aceste mijloace <strong>de</strong> măsură, <strong>de</strong> care am126
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>evorbit, uşurează <strong>de</strong>terminarea proporţiei în care segmentarea diferitelor pieţe contribuiela <strong>de</strong>c<strong>al</strong>ajul între aşteptările privind ratele re<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e dobânzii şi ceea ce numim pieţefinanciare <strong>de</strong>zintegrate (segmentate) într-o perspectivă holistică. Integrarea perfectădirectă este sinonimă cu perfecta mobilitate a capit<strong>al</strong>ului, în vreme ce perfectasubstituibilitate care e o condiţie mult mai puternică <strong>de</strong>cât perfecta mobilitate acapit<strong>al</strong>ului, ce presupune absenţa primelor <strong>de</strong> risc, diferă <strong>de</strong> integrarea financiarăindirectă care presupune în plus şi ipoteza referitoare la paritatea puterii <strong>de</strong> cumpărare.Astfel că în fin<strong>al</strong> integrarea financiară indirectă şi perfecta substituibilitate au un singurelement comun şi anume absenţa primei <strong>de</strong> risc.Conceptul <strong>de</strong> integrare financiară prezentat aici ia în consi<strong>de</strong>rare pieţele pe caresegmentarea este generată, fără însă a preciza sursa exactă a acestei segmentări. Deaceea, vom merge mai <strong>de</strong>parte în continuare şi vom lua în consi<strong>de</strong>rare diferite tipuri <strong>de</strong>bariere în c<strong>al</strong>ea mobilităţii capit<strong>al</strong>ului cum ar fi spre exemplu controlul asupraschimburilor v<strong>al</strong>utare sau diferitele sisteme <strong>de</strong> reglementare şi impozitare. În acest modvom putea spre exemplu oferi o explicaţie asupra segmentării potenţi<strong>al</strong>e în termeniisegmentării pieţelor <strong>de</strong> servicii financiare. Măsurarea integrării financiare direct sauindirect în termenii fluxurilor <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>, pe baza preţurilor fără a intra în <strong>de</strong>t<strong>al</strong>iireferitoare la serviciile financiare, ar putea fi motivată <strong>de</strong> consi<strong>de</strong>rentul că mişcările <strong>de</strong>capit<strong>al</strong> trebuie văzute ca un cat<strong>al</strong>izator şi un indicator în acelaşi timp, <strong>al</strong> integrăriiviitoare a tuturor pieţelor.Depen<strong>de</strong>nţa <strong>din</strong>tre fluxurile <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> şi diferenţi<strong>al</strong>a ratei dobânziiStudiul ratelor dobânzii şi fluxurilor <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> reprezintă centrul an<strong>al</strong>izeiintegrării financiare. Există trei mod<strong>al</strong>ităţi princip<strong>al</strong>e <strong>de</strong> re<strong>al</strong>izare a acestei an<strong>al</strong>ize. Unaeste reprezentată <strong>de</strong> măsurarea sensibilităţii ratei dobânzii la fluxurile <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> care sepoate face prin distingerea între diferenţi<strong>al</strong>a ratei acoperite şi cea neacoperite adobânzilor. O a doua mod<strong>al</strong>itate constă în măsurarea refluxurilor <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> şicompensarea coeficienţilor. Iar cea <strong>de</strong>-a treia posibilitate constă în an<strong>al</strong>izarea relaţiilor<strong>din</strong>tre ratele dobânzilor în ţări diferite. La acestea se adaugă problematica studierii legiipreţului unic pentru instrumentele financiare şi măsurarea diferenţei <strong>de</strong> nivel şi acovarianţei pentru diferite combinaţii <strong>de</strong> rate <strong>al</strong>e dobânzii.Studiile făcute pe cazul economiilor <strong>de</strong>schise <strong>de</strong> dimensiuni reduse [Oxelheim, 1985]arată că folosirea ultimei variante şi luarea, <strong>de</strong>ci, în consi<strong>de</strong>rare a <strong>de</strong>c<strong>al</strong>ajului <strong>din</strong>treratele dobânzii şi nu a fluxurilor <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> permite <strong>de</strong>păşirea dificultăţilor generate <strong>de</strong>incertitu<strong>din</strong>ile statistice cu privire la mărimea fluxurilor <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> ce se mişcă pestegraniţe şi mai <strong>al</strong>es permite evitarea ipotezei că rata dobânzii e utilizată cu consecvenţăca o variabilă politică.Ratele dobânzii relevante pentru an<strong>al</strong>iza integrării financiareTrei sunt tipurile <strong>de</strong> rate <strong>al</strong>e dobânzii ce pot fi studiate: a) rata re<strong>al</strong>ă; b) ratanomin<strong>al</strong>ă şi c) rata nomin<strong>al</strong>ă în raport cu ratele străine acoperite pe piaţa v<strong>al</strong>utară latermen. Pornind <strong>de</strong> la aceste tipuri <strong>de</strong> rate <strong>al</strong>e dobânzii putem <strong>de</strong>osebi cinci expresiicomune <strong>de</strong> integrare financiară (indicate prin numere în figura 1 care <strong>de</strong>scrie legăturile<strong>din</strong>tre preţurile pe diferite pieţe sub forma relaţiilor <strong>de</strong> echilibru internaţion<strong>al</strong>).127
Revista Tinerilor EconomiştiAşteptarea privind rata <strong>din</strong>amiciicursului <strong>de</strong> schimb la momentul tpentru interv<strong>al</strong>ul t, t+1Teoria parităţii puterii<strong>de</strong> cumpărareEfectul Fisherinternaţion<strong>al</strong>4Teoria primei la termen caestimare obiectivă5Aşteptarea privinddiferenţa <strong>din</strong>treratele inflaţiei lamomentul t pentruinterv<strong>al</strong>ul t,t+1Diferenţele întreratele dobânziipentru investiţii curisc eg<strong>al</strong> îninterv<strong>al</strong>ul t,t+1Primele la termen lamomentul t, întermeni relativipentru interv<strong>al</strong>ult,t+1Paritatea ratei re<strong>al</strong>e a dobânziiTeoria parităţii ratei dobânzii21 3Figura 1 Relaţiile <strong>de</strong> echilibru între <strong>din</strong>amica cursurilor <strong>de</strong> schimb, rateleinflaţiei şi diferenţele ratelor dobânziiIntegrarea financiară (tot<strong>al</strong>ă) a pieţei financiare a unei ţări e perfectă dacăaşteptarea privind rata re<strong>al</strong>ă a dobânzii pe plan intern este aceeaşi cu aşteptarea privindrata re<strong>al</strong>ă a dobânzii în străinătate. Dacă acest lucru nu se întâmplă şi integrarea nu esteperfectă, nu se poate <strong>de</strong>termina dacă imperfecţiunea este <strong>de</strong> natură financiară sau dacă<strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> integrarea imperfectă a <strong>al</strong>tor pieţe. Gradul <strong>de</strong> integrare financiară tot<strong>al</strong>ă esteexprimat <strong>de</strong> paritatea ratelor re<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e dobânzii (<strong>al</strong>ternativa 1) precum şi <strong>de</strong> posibilele<strong>de</strong>viaţii <strong>de</strong> la această paritate.Dacă integrarea financiară tot<strong>al</strong>ă nu este perfectă trebuie să ne foc<strong>al</strong>izăm atenţiaasupra integrării financiare directe. Acest tip <strong>de</strong> integrare poate fi studiat în termeniilegii preţului unic bazat pe ratele dobânzii în concordanţă cu una <strong>din</strong> varianteleurmătoare.Putem studia diferenţa între ratele nomin<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e dobânzii (<strong>al</strong>ternativa 2).Această variantă comportă evi<strong>de</strong>nte neajunsuri în cazul cursurilor <strong>de</strong> schimb flexibile,ce pot fi corectate dacă vom admite teoria economică conform căreia diferenţi<strong>al</strong>a ratelordobânzii reflectă aşteptările pieţei privind mişcarea cursurilor în interv<strong>al</strong>ul consi<strong>de</strong>rat.O mod<strong>al</strong>itate <strong>de</strong> eliminare a problemei aşteptărilor privind cursurile <strong>de</strong> schimbeste studierea diferenţi<strong>al</strong>ei <strong>din</strong>tre rata dobânzii naţion<strong>al</strong>e şi ratele dobânzilor străineacoperite pe piaţa la termen. Dacă nu există schimbări în mărimea posibilelor prime <strong>de</strong>risc politic, creşterea integrării financiare directe se va evi<strong>de</strong>nţia sub forma reducerii<strong>de</strong>viaţiilor <strong>de</strong> la paritatea internaţion<strong>al</strong>ă a ratelor dobânzii (<strong>al</strong>ternativa 3) şi a reducerii128
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>efluxurilor <strong>de</strong> arbitraj peste graniţe. Dacă e luată în consi<strong>de</strong>rare şi mărimea costurilor <strong>de</strong>tranzacţionare această ultimă variantă reflectă totodată şi eficienţa pieţei.O a patra <strong>al</strong>ternativă constă în adăugarea aşteptărilor actorilor economici la<strong>al</strong>ternativa a doua şi studierea apoi a <strong>de</strong>viaţiilor <strong>de</strong> la efectul Fisher internaţion<strong>al</strong>. Dacăactorii pieţei manifestă vreo aversiune la risc, an<strong>al</strong>iza trebuie extinsă prin luarea înconsi<strong>de</strong>rare a cererii acestora pentru prime <strong>de</strong> risc. Literatura <strong>de</strong> speci<strong>al</strong>itate conţinerelativ puţine studii <strong>al</strong>e integrării în care o astfel <strong>de</strong> abordare, extinsă prin inclu<strong>de</strong>reaprimelor <strong>de</strong> risc v<strong>al</strong>utar şi risc politic, să fie adoptată. Nu e mai puţin a<strong>de</strong>vărat, că ar fiexagerat să susţinem că o astfel <strong>de</strong> abordare furnizează cele mai bune condiţii <strong>din</strong>perspectivă teoretică sau operaţion<strong>al</strong>ă pentru <strong>de</strong>terminarea nivelului <strong>de</strong> integrarefinanciară directă.O a cincia <strong>al</strong>ternativă e reprezentată <strong>de</strong> posibilitatea studierii măsurii în carecursul la termen reprezintă o estimare obiectivă a viitorului curs la ve<strong>de</strong>re.O problemă comună tuturor <strong>al</strong>ternativelor este găsirea unor echiv<strong>al</strong>ente înexterior pentru rata dobânzii interne ce urmează a fi an<strong>al</strong>izate. Mai întâi trebuie găsiteinstrumentele care sunt pe cât posibil similare în ceea ce priveşte condiţiile şi riscurile,însă problema rămâne găsirea unor exprimări explicite a primelor pentru diferiteleriscuri care fac încă <strong>de</strong>osebirea între instrumente. Doar în cazul în care sunt luate înconsi<strong>de</strong>rare toate riscurile putem trage cu a<strong>de</strong>vărat concluzii <strong>de</strong>spre nivelul integrăriifinanciare şi modul în care mişcările dobânzilor în exterior sunt reflectate <strong>de</strong> evoluţiaratei dobânzii interne (“transmisiunea dobânzii”).Cel mai comun tip <strong>de</strong> rată a dobânzii utilizat în studiile internaţion<strong>al</strong>e privin<strong>din</strong>tegrarea directă şi transmisiunea dobânzii, este rata dobânzii la bonurile <strong>de</strong> tezaur,întrucât cei mai mulţi cercetători consi<strong>de</strong>ră că în plan internaţion<strong>al</strong> aceasta prezintă ceamai mare similaritate în ceea ce priveşte riscurile specifice unor instrumente, cum ar fieşecul şi riscul <strong>de</strong> lichiditate.Schimbarea rolului <strong>de</strong> li<strong>de</strong>r pe piaţa dobânzilorÎn studiile întreprinse în anii 60 şi 70 ai secolului trecut s-a presupus <strong>de</strong> regulăcă ratele dobânzii pe piaţa americană nu sunt afectate <strong>de</strong> influenţe externe şi că acesteasunt cele care dictează ten<strong>din</strong>ţa pe plan internaţion<strong>al</strong>, consi<strong>de</strong>raţie <strong>de</strong> <strong>al</strong>tfel perfectîndreptăţită ţinând cont <strong>de</strong> rolul centr<strong>al</strong> <strong>al</strong> dolarului american în sistemul instituit prinacordul <strong>de</strong> la Bretton Woods. Trebuie însă spus că influenţa exercitată <strong>de</strong> rata dobânziiamericane asupra celor europene n-a fost tot<strong>al</strong>ă, întrucât acţiunile <strong>de</strong> sterilizare şicontrol <strong>al</strong> schimburilor v<strong>al</strong>utare au dat Europei o anumită libertate. Influenţa americanăa ratei dobânzii s-a diminuat succesiv şi rezultatele cercetărilor arată că începând <strong>de</strong> lajumătatea anilor 70, respectiv după prăbuşirea acordului privind cursurile fixe, a existato relaţie <strong>de</strong> cauz<strong>al</strong>itate mutu<strong>al</strong>ă între ratele americane şi cele <strong>de</strong> pe pieţele naţion<strong>al</strong>eeuropene, un<strong>de</strong> influenţa mutu<strong>al</strong>ă a fost mediată prin intermediul ratei dobânzii laeurodolar [Krugman, 1992].Rezultatele unor studii asupra dobânzii efectuate în anii <strong>din</strong> urmă, au relevatexistenţa unor legături foarte puternice între pieţele financiare <strong>al</strong>e princip<strong>al</strong>elor ţări <strong>din</strong>OCDE. Însă intensitatea acestor legături nu este atât <strong>de</strong> mare încât să nu permităutilizarea politicii monetare pentru influenţarea ratei dobânzii în plan naţion<strong>al</strong>. Aşa cumam mai arătat anterior, cea mai mare parte a studiilor empirice au ignorat aşteptărileprivind cursurile <strong>de</strong> schimb sau au evitat dificultăţile mo<strong>de</strong>lării lor prin compararearatei eurodolarilor cu ratele dobânzilor naţion<strong>al</strong>e. În plus, cele mai multe an<strong>al</strong>iza au fostlimitate la an<strong>al</strong>iza unui singur segment <strong>al</strong> pieţei financiare, astfel că bazele pentru129
Revista Tinerilor Economiştienunţarea unor concluzii pertinente <strong>de</strong>spre exercitarea unor politici monetare autonome,au fost prea puţin soli<strong>de</strong>.În ultimii ani cercetările au dus la concluzia că toate ratele dobânzii sunt subacţiunea unui factor <strong>de</strong> influenţă comun, care ar putea fi numit “nivelul glob<strong>al</strong> <strong>al</strong>dobânzii” şi care ar putea fi <strong>de</strong>scris ca fiind o medie pon<strong>de</strong>rată a ratelor dobânzii <strong>din</strong>princip<strong>al</strong>ele ţări <strong>al</strong>e OCDE. În plus, s-a arătat că impactul ratei americane a dobânziiasupra acestui nivel glob<strong>al</strong> <strong>al</strong> dobânzii a cunoscut un <strong>de</strong>clin gradu<strong>al</strong>.Efectuarea unui studiu empiric privind efectele modificărilor nivelului glob<strong>al</strong> <strong>al</strong>dobânzii asupra ratei dobânzii într-o economie <strong>de</strong>schisă <strong>de</strong> mici dimensiuni, ridică ointeresantă problemă teoretică referitoare la procedura pon<strong>de</strong>rării şi anume, ar trebuifolosite pon<strong>de</strong>ri <strong>al</strong>e comerţului – bilater<strong>al</strong> sau multilater<strong>al</strong> – sau pon<strong>de</strong>ri <strong>al</strong>e pieţei <strong>de</strong>capit<strong>al</strong>? Cea <strong>de</strong>-a doua variantă va da o pon<strong>de</strong>re mai mare ratei americane, context încare folosirea pon<strong>de</strong>rilor comerţului apare ca fiind mai a<strong>de</strong>cvată, mai <strong>al</strong>es dacă ţinemseama că pon<strong>de</strong>rea pieţei <strong>de</strong> capit<strong>al</strong> şi rata dobânzii sunt într-o relaţie <strong>de</strong> covarianţă.BIBLIOGRAFIE1. Ayuso, J., Blanco, R. “Has the Financi<strong>al</strong> Markets IntegrationIncreased During the 1990s?”,BIS ConferenecPapers, No. 8 , Basel, 20002. Krugman, P.R. “The Internation<strong>al</strong> role of the Dollar” în P.R.Krugman, Currencies and Crises, MIT Press,Cambridge, MA,19923. Miron, D. (coord.) Economia Uniunii Europene, Ed. Luceafărul,Bucureşti, 20024. Oxelheim, Lars Internation<strong>al</strong> Financi<strong>al</strong> Market Fluctuations,Wiley and Sons, Chichester, 19855. Oxelheim, Lars Internation<strong>al</strong> Financi<strong>al</strong> Integration, Springer-Verlag, Berlin, 19906. Silaşi, G. I Integrarea Monetară Europeană între Teorie şiPolitică, Ed. Orizonturi Universitare, Timişoara,1998130
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>eTEORIA CICLURILOR ECONOMICE IN GANDIREA ECONOMICA ROMANEASCA DIN PERIOADAINTERBELICA. STUDIU ASUPRA ABORDARII PROPUSE DE PROFESORUL GEORGE N.LEON.Asist. univ. drd. Flavius RovinaruUniversitatea “Babeş-Bolyai” Cluj-Napoca,Facultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: The issue of cyclic economic <strong>de</strong>velopment wasa subject of economic studies since Antiquity. In mo<strong>de</strong>rneconomic conditions, the study about cyclicites becamevery important. It was obvious and expected, from theRomanian economics school to express points of viewregar<strong>din</strong>g the causes of economic cycles. In this paper wetry to present such a point of view, the one of romanianprofessor G.N.Leon, un<strong>de</strong>rlying the fact that areresemblances between his i<strong>de</strong>as and the ones of ClementJuglar or Arthur Spiethoff.Key words: economic <strong>de</strong>velopment, economic cycles, Romanianeconomic school, mo<strong>de</strong>rn economic conditionsViaţa economică se află în permanenţă într-un proces <strong>de</strong> creaţie, <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare.Nevoile umane nu pot fi disociate <strong>de</strong> evoluţia societăţii umane şi a vieţii economice,sub imboldul nevoilor producţia, circulaţia şi distribuţia bunurilor fiind în permanenţăstimulate.Existenţa tempor<strong>al</strong>ă a omenirii <strong>de</strong>şi ascen<strong>de</strong>ntă şi continuă nu poate fipercepută ca fiind liniară, <strong>de</strong>oarece fazele <strong>de</strong> prosperitate coexistă cu cele <strong>de</strong> regreseconomic - putem afirma că evoluţia societăţii este ciclică. În contextul producţiei <strong>de</strong>mărfuri ciclicitatea activităţii economice <strong>de</strong>venea o re<strong>al</strong>itate tot mai <strong>de</strong>s întâlnită.Acceptând i<strong>de</strong>ea <strong>de</strong> ciclicitate G.N.Leon aprecia că un ciclu economic pune înevi<strong>de</strong>nţă rezultatele economice obţinute <strong>de</strong> societatea umană pe o anumită perioadă <strong>de</strong>timp. Desigur că aceste rezultate economice obţinute nu sunt constante, nivelul acestorafiind cel care da în cele <strong>din</strong> urmă structura – forma unui ciclu economic 14 .Autorul i<strong>de</strong>ntifică următoarele etape parcurse în evoluţia sa <strong>de</strong> către un ciclueconomic: redresare, prosperitate, tensiunea, <strong>de</strong>presiunea, criza. Pornind <strong>de</strong> la concepţiaautorului în situaţia în care vom reprezenta grafic un ciclu economic avem în atenţietoate fazele care-l caracterizează.(figura 1)Perioada <strong>de</strong> redresare (AB), se caracterizează printr-o ascensiune uşoară avieţii economice, urmată <strong>de</strong> o perioadă <strong>de</strong> prosperitate (BC) pe parcursul căreiacreşterea este mult mai accentuată. Segmentul (CD) <strong>de</strong>semnează perioada <strong>de</strong> tensiune,perioadă în care se ajunge la o „încălzire” exagerată a economiei, care va fi urmată <strong>de</strong> operioadă <strong>de</strong> <strong>de</strong>presiune (DE) care se caracterizează printr-o scă<strong>de</strong>re accentuată agraficelor vieţii economice. Criza (EF) intervine efectiv în punctul <strong>de</strong> minim (M) <strong>al</strong>14 G.N.Leon, An<strong>al</strong>ele Economice şi Statistice, nr. 4-6, Bucureşti, 1933.131
Revista Tinerilor Economişti<strong>de</strong>presiunii, pe o perioadă <strong>de</strong> timp oarecare, fiind apoi urmată <strong>din</strong> nou <strong>de</strong> o perioadă <strong>de</strong>redresare.Cu ajutorul reprezentării <strong>de</strong> mai sus am încercat să punem în evi<strong>de</strong>nţă tocmairelaţia existentă între nivelul <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfăşurare <strong>al</strong> activităţilor economice pe o anumităperioadă <strong>de</strong> timp.Determinarea făcută <strong>de</strong> către G.N.Leon, în privinţa fazelor <strong>de</strong> evoluţie a unuiciclu economic nu este singulară, întâlnindu-se la majoritatea economiştilor care auabordat problematica respectivă, permiţându-ne să <strong>de</strong>finim ciclul ca perioada cuprinsăîntre începutul unei crize şi sfârşitul celei ulterioare.Revenind asupra evoluţiei <strong>de</strong> ansamblu a societăţii, aceasta se observă că:„Dacă am însemna cu o linie drumul parcurs <strong>de</strong> forţele economice <strong>al</strong>e lumii, am obţineo linie ascen<strong>de</strong>ntă, dar nu dreaptă, căci progresele sunt întrerupte <strong>din</strong> când în când <strong>de</strong>perioa<strong>de</strong> <strong>de</strong> lâncezire. Avânt şi <strong>de</strong>presiune, ascensiune şi regres.” 15 (figura 1 şi 2)Remarcăm faptul că autorul consi<strong>de</strong>ra ciclicitatea ca fiind un întreg <strong>de</strong>fenomene şi procese economice, studiul acesteia neputându-se re<strong>al</strong>iza <strong>de</strong>cât în modunitar. O <strong>al</strong>tă observaţie este în legătură cu disfuncţiile vieţii economice G.N.Leonconsi<strong>de</strong>rând că rolul perturbator primordi<strong>al</strong> îl jucau perioa<strong>de</strong>le <strong>de</strong> ascensiuneeconomică şi nu cele <strong>de</strong> <strong>de</strong>presiune. „Mai înainte vreme perioada <strong>de</strong> ascensiune eraconsi<strong>de</strong>rată ca fenomen natur<strong>al</strong> şi <strong>de</strong>presiunea ca anorm<strong>al</strong>, astăzi mai mult invers: adică– ascensiunea este turburătoare <strong>de</strong> pace economică, - pentru că după ea trebuie săurmeze în mod fat<strong>al</strong> prăbuşirea.” 16Evoluţia neliniară a vieţii economice era pusă pe seama unor fenomene care oafectează în mod negativ. Acestea erau crizele economice: „<strong>de</strong> câte ori viaţa economicăse opreşte în avântul ei aducând cu sine o scă<strong>de</strong>re <strong>de</strong> preţuri şi <strong>de</strong> v<strong>al</strong>ori, o diminuare aprocesului <strong>de</strong> producţie şi o lipsă <strong>de</strong> numerar, <strong>de</strong> atâtea ori se vorbeşte <strong>de</strong> crize.” 17Cauza ciclicităţii economice în opinia economistului român era tocmai crizaeconomică, <strong>din</strong> acest consi<strong>de</strong>rent G.N.Leon a acordat o atenţie <strong>de</strong>osebită studieriicrizelor economice. Referindu-se la crizele economice autorul afirma că acestea nu suntfenomene natur<strong>al</strong>e şi nici inevitabile. Autorul nu consi<strong>de</strong>ra crizele ca fiind manifestărispontane sau bruscări <strong>al</strong>e vieţii economice, ci le percepea ca pe nişte faze norm<strong>al</strong>e <strong>de</strong><strong>de</strong>zvoltare ciclică a economiei. În studiul crizelor economice trebuie să se aibă înve<strong>de</strong>re an<strong>al</strong>izarea întregului context economic care le generează - întreg ciclueconomic, nu doar a momentului crizei.„Crizele sunt pur şi simplu nişte puncte <strong>de</strong> intersecţie între prosperitatea şi<strong>de</strong>presiunea conjuncturilor economice. Aşa dar, pentru studierea lor se impunecercetarea ciclului întreg.” 18Studiul lui G.N.Leon era foarte asemănătoare cu punctul <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re aparţinândlui Arthur Spiethoff 19 , în privinţa ciclicităţii economice. Pornind <strong>de</strong> la lucrările lui15 G.N.Leon, „Economie politică şi politică economică”, pag 99, Bucureşti 1943.16 G.N.Leon, Op.cit, pag.10017 G.N.Leon, An<strong>al</strong>ele economice şi statistice, nr.4-6, Bucureşti, 1933.18 G.N.Leon, Economie politică şi politică economică, Bucureşti, 1943, pag.10019 Arthur August Kaspar Spiethoff (1873-1957), reprezentat <strong>al</strong> Şcolii istorice germane,asistentul lui Gustav von Schmoller, iar mai apoi profesor <strong>de</strong> Economie politică laUniversitatea <strong>din</strong> Praga (1908) şi Bonn (1918). Între preocupările s<strong>al</strong>e se regăsesc şistudierea ciclicităţii economice precum şi a cauzelor ce o <strong>de</strong>termină, în lucrări cum arfi: „Die wirtschaftlichen Wechsellangen: Aufschwung, Stockung, Krise”, Zurich, 1955132
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>eClement Juglar, Spiethoff şi-a axat <strong>de</strong>mersul pe evi<strong>de</strong>nţierea a trei aspecte în privinţaciclicităţii:1. Nu era relevant în studiul ciclicităţii doar concentrare exclusivă asupracrizelor şi supraproducţiei, ci era necesară o an<strong>al</strong>iză unitară, ca a unui întreg, afluctuaţiilor ciclice.2. În explicarea ciclicităţii economice rolul primordi<strong>al</strong> trebuia acordat studiuluiinvestiţiilor <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>.3. Boom-ul economic şi <strong>de</strong>presiunea nu puteau fi acceptate ca elementeacci<strong>de</strong>nt<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e vieţii economice, ci trebuiau înţelese ca fiind forma esenţi<strong>al</strong>ă <strong>de</strong> viaţă asocietăţii capit<strong>al</strong>iste.Cele trei aspecte relevate aparţin lui Spiethoff, dar în momentul studiuluilucrărilor lui G.N.Leon le vom regăsi şi la autorul român, bineînţeles nu i<strong>de</strong>ntice caformă – ci doar ca şi conţinut.În opinia economistului român criza, nefiind un fenomen natur<strong>al</strong>, era produsă –<strong>de</strong>clanşată – <strong>de</strong> sau <strong>din</strong> anumite cauze. Cauzele nu trebuiau căutate în interiorul unuisistem economic, ci trebuiau căutate în afara sistemului economic în discuţie. „Dacăcercetăm însă crizele <strong>de</strong> la 1815 înainte, vom constata că ele nu sunt datorite unor cauzeinterne, inerente structurii economiei burghezo-capit<strong>al</strong>iste, ci mai <strong>de</strong>grabă ele suntdatorite unor factori exogeni.” 20Prin factori exogeni se înţelegeau acele elemente care veneau <strong>din</strong> exterior,străine sistemului, şi care nu aparţineau structuri intrinseci a spaţiului economic aflat îndiscuţie. Între factorii exogeni, <strong>de</strong>terminaţi drept posibile cauze <strong>al</strong>e crizelor, întâlnim:războaiele, bloca<strong>de</strong>le politice şi economice, <strong>de</strong>scoperirile în domeniile ştiinţei, tehnicii<strong>de</strong> producţie, etc.Pornind <strong>de</strong> la i<strong>de</strong>ea conform căreia crizele economice au drept cauză elementeexogene – care produc efecte în interiorul unui sistem economic – G.N.Leon a<strong>de</strong>terminat mai multe crize economice, care în opinia sa au marcat secolul <strong>al</strong> XIX-lea,spre a argumenta poziţia sa vom prezenta aceste crize <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> autor.În anul 1815 – prima criză gener<strong>al</strong>ă a secolului XIX, cauzată <strong>de</strong> pacea <strong>de</strong> laParis, având drept cauză războaiele napoleoniene. Prin ridicarea bloca<strong>de</strong>i continent<strong>al</strong>eau apărut noi <strong>de</strong>buşee pentru industria engleză, producţia <strong>de</strong> bunuri <strong>de</strong>stinateschimbului crescând fără prece<strong>de</strong>nt în vreme ce puterea <strong>de</strong> consum micşorându-sedatorită războaielor. Acest <strong>de</strong>c<strong>al</strong>aj între producţia re<strong>al</strong>izată şi posibilităţile <strong>de</strong> consum,<strong>de</strong>c<strong>al</strong>aj manifestat în favoarea producţiei, a dus la apariţia unor stocuri, lasupraproducţie, şi în cele <strong>din</strong> urmă la criză.În anul 1825 – o nouă criză datorată obţinerii in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţei politice a statelor<strong>din</strong> America <strong>de</strong> Sud, precum <strong>de</strong>scoperirii minelor <strong>de</strong> aur şi argint în Mexic şi Peru. Înacest context se înregistra o creştere a cererii pentru produsele industri<strong>al</strong>e pe acestepieţe, însă perspectivele <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare <strong>al</strong>e acestora au fost supr<strong>al</strong>icitate. Anglia aîncercat să speculeze situaţia exportând cantităţi mari <strong>de</strong> bunuri spre piaţa Americii <strong>de</strong>Sud – ceea ce a favorizat apariţia unor stocuri pe pieţele respective. Stocurile însoţite <strong>de</strong>supraproducţie duc la o supraîncălzire a economiei engleze şi în cele <strong>din</strong> urmă la o nouăcriză.Această criză era diferită faţă <strong>de</strong> cea <strong>din</strong>ainte <strong>de</strong>oarece, după cum observaG.N.Leon, nu s-au supr<strong>al</strong>icitat doar posibilităţile <strong>de</strong> consum ci şi cele <strong>de</strong> investiţii.Băncile <strong>din</strong> Anglia au acordat credite pentru investiţii în America <strong>de</strong> Sud, credite care20 G.N.Leon,Economie politică şi politică economică, Bucureşti, 1943, pag.101133
Revista Tinerilor Economiştinu au mai putut fi rambursate: „în 6 săptămâni numai 70 <strong>de</strong> bănci provinci<strong>al</strong>e <strong>din</strong>Anglia îşi încetează operaţiunile. Criza era în plin.” 21În perioada 1833-1836 a avut loc o investiţie masivă a capit<strong>al</strong>urilor englezeştipe piaţa Americii <strong>de</strong> Nord. Pe lângă investiţiile în domeniul industri<strong>al</strong>, s-a constatat oimplicare susţinută a Angliei în formarea şi <strong>de</strong>zvoltarea sistemul bancar <strong>din</strong> America <strong>de</strong>Nord.Din păcate noul sistem bancar <strong>din</strong> America <strong>de</strong> Nord s-a dovedit a fi şubred,permiţând emisiunea <strong>de</strong> bancnote fără acoperire generându-se inflaţie. Astfel în anul1837 se înregistrează f<strong>al</strong>imentul a 618 bănci <strong>din</strong> Anglia, bănci cu investiţii în America<strong>de</strong> Nord, ajungându-se <strong>din</strong> nou la criză. 22Ne vom rezuma la aceste trei exemple <strong>de</strong>oarece G.N.Leon prezintă şi <strong>al</strong>te crizecare s-au manifestat în secolul XIX. După cum se poate observa <strong>de</strong>clanşarea acestorcrize a fost pusă pe seama unor factori exogeni: războaie, <strong>de</strong>scoperirea <strong>de</strong> noi pieţe,interese politice. Factorii exogeni, care s-au constituit în impulsuri pentru <strong>de</strong>clanşareacrizelor nu pot fi disociaţi <strong>de</strong> procesele economice autonome pe care le-au produs îninteriorul sistemelor economice în discuţie. Efectele produse erau văzute ca avândaceeaşi intensitate cu cea a impulsurilor exogene care le-au generat.Justificarea punctului său <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re vine <strong>din</strong> <strong>de</strong>terminarea unor cauze primare,<strong>de</strong> natură exogenă, <strong>al</strong>e crizelor economice. aceste cauze primare provoacă la rândul lorsupraproducţia ca efect secundar. De aceea <strong>din</strong> punctul său <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re supraproducţia nueste cauza crizelor economice, ci supraproducţia primeşte în această abordare caracterul<strong>de</strong> efect datorat unor cauze exogene, singurele care au repercusiuni asupra societăţiiprovocând crizele. Din această cauză caracterul crizelor este variat, în funcţie <strong>de</strong>factorul exogen care o <strong>de</strong>clanşează, în vreme ce efectele sunt constante.Cauz<strong>al</strong>itatea crizelor economice era privită <strong>din</strong>tr-o perspectivă du<strong>al</strong>ă, vorbinduse<strong>de</strong>spre cauze primare şi efectul acestora: cauze secundare <strong>al</strong>e crizelor economice.„Cauzele primare <strong>al</strong>e crizelor economice sunt cauze exogene. Ele provoacă larândul lor supraproducţiile, cari pot <strong>de</strong>veni cauze secundare, dar cari sunt efectul celor<strong>din</strong>tâi.Cu <strong>al</strong>te cuvinte, nu supraproducţia societăţii capit<strong>al</strong>iste este cauza crizeloreconomice, ci supraproducţia este efectul unor cauze <strong>din</strong> afară, care are repercusiuniasupra societăţii capit<strong>al</strong>iste provocând crizele.” 23Explicăm ten<strong>din</strong>ţa lui G.N.Leon <strong>de</strong> a evi<strong>de</strong>nţia rolul negativ pe care-l aresupraproducţia în funcţionarea unui sistem economic, prin faptul că ciclicitateaactivităţii economice era şi este o re<strong>al</strong>itate sesizabilă în cadrul producţiei <strong>de</strong> mărfuri.Acest aspect poate fi argumentat la modul următor: „În absenţa producţiei <strong>de</strong> mărfuri,nu putem vorbi – după părerea noastră – <strong>de</strong> ciclicitate economică propriu-zisă, <strong>de</strong>oareceea are, în primul rând, cauze şi manifestări ce pot fi explicate raţion<strong>al</strong> doar cu ajutorulcategoriilor v<strong>al</strong>orice. Mai mult cre<strong>de</strong>m că această trăsătură este pusă în evi<strong>de</strong>nţă numai<strong>din</strong> momentul <strong>de</strong>clanşării recesiunii. Atât timp cât economia se află în faza ascensiuniinu se poate sesiza ciclicitatea ei.” 24Crizele secolului XIX au fost an<strong>al</strong>izate <strong>de</strong> G.N.Leon <strong>din</strong> perspectiva producţiei<strong>de</strong> mărfuri, fiind înţelese ca având drept caracteristică princip<strong>al</strong>ă supraproducţia.21 G.N.Leon, Op.cit, pag.10222 După G.N.Leon, Op.cit, pag.101-10323 G.N.Leon, Op.cit, pag 104.24 G.Popescu, Op.cit, pag.736134
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>eCrizele nu se rezumă însă doar la aspectele producţiei <strong>de</strong> bunuri, ci sunt <strong>de</strong>terminate şi<strong>de</strong> evoluţia sistemului bancar, <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>, <strong>de</strong> investiţii.Prin exemplificarea ciclicităţii economice re<strong>al</strong>izată pe seama Angliei, autoruladuce în atenţie unul <strong>din</strong>tre statele care au fost exponentele industri<strong>al</strong>izării, stat <strong>al</strong> căruistructură economică internă permitea o viziune <strong>de</strong> ansamblu asupra tuturorcomponentelor vieţii economice aflată în plină <strong>de</strong>zvoltare şi mo<strong>de</strong>rnizare. Un <strong>al</strong>t motivjustificativ pentru <strong>al</strong>egerea făcută era legat <strong>de</strong> forţa pe care o <strong>de</strong>ţinea Anglia în secolulXIX în relaţiile economico-politice internaţion<strong>al</strong>e – starea economiei naţion<strong>al</strong>e astatului englez, şi sensul <strong>de</strong> evoluţie a acestei economii influenţând în mod pozitiv saunegativ economiile statelor ce se aflau în parteneriat cu Anglia.Sesizăm că discuţia nu se mai poartă în legătură cu o criză ce afectează unsingur stat, ci <strong>de</strong>spre o criză care afectează un stat iar în funcţie <strong>de</strong> puterea acestuia înrelaţiile internaţion<strong>al</strong>e se extin<strong>de</strong> şi asupra partenerilor săi şi nu numai. Constatăm căacest aspect <strong>de</strong> relaţionare şi <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă între economiile naţion<strong>al</strong>e şi a influenţelor cese manifestă între ele, au <strong>de</strong>venit cu timpul <strong>de</strong>terminante în <strong>de</strong>clanşarea şi <strong>de</strong>sfăşurareacrizelor economice – criza economică <strong>din</strong> 1929-1933 <strong>de</strong>clanşată în Statele Unite, dar cuinfluenţă asupra economiei mondi<strong>al</strong>e.Vorbind <strong>de</strong>spre periodicitatea crizelor autorul nu o acceptă consi<strong>de</strong>rând-o a fi oabordare greşită. Evoluţia economiei se face într-a<strong>de</strong>văr după principiul ciclicităţii, cuprecizarea că nu se poate discuta <strong>de</strong>spre o apariţie constantă în timp a crizelor. De aceeaperioada <strong>din</strong>tre ciclurile economice şi chiar cea <strong>din</strong>tre crize nu este nici pe <strong>de</strong>parte eg<strong>al</strong>ăîn timp – vezi figura 2.Nu putem spune că ne însuşim punctul <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> autorului, <strong>de</strong>oarece crizeleeconomice, pe lângă faptul că au dovedit în multe rânduri că au avut cauze interne, semanifestă cu o anumită periodicitate.Cre<strong>de</strong>m că eroarea pe care o face G.N.Leon, prin negarea periodicităţii crizelor,constă în lipsa diferenţierii între perioa<strong>de</strong>le <strong>de</strong> timp care caracterizează diferitele ciclurişi crize economice. În abordarea sa crizele sau ciclurile <strong>de</strong> evoluţie <strong>al</strong>e economieiprivate, <strong>al</strong>e economiei naţion<strong>al</strong>e şi <strong>al</strong>e celei internaţion<strong>al</strong>e sunt am<strong>al</strong>gamate,nediferenţiate, rezultatul fiind tocmai imposibilitatea sesizării periodicităţii crizelor.Mai mult chiar tocmai autorul prin <strong>de</strong>terminarea crizelor ce au marcat secolulXIX, crize manifestate în anii: 1815, 1825, 1837, 1847, 1857, 1873, 1882, 1890, 1901 25 ,ne oferă o periodizare <strong>din</strong>tr-o perspectivă person<strong>al</strong>ă asupra vieţii economice pe perioadarespectivă <strong>de</strong> timp. Reprezentând grafic evoluţia vieţii economice în secolul XIX, cuajutorul periodizării oferite <strong>de</strong> G.N.Leon remarcăm tocmai faptul că există o anumităconstanţă în timp, o ciclicitate – aproximativ 10 ani – cu care se repetă crizele (figura3).Unind cu o linie punctele <strong>de</strong> minim sau maxim – în cazul nostru – caracteristiceunui ciclu economic, concluzionăm că G.N.Leon, confirmă încă o dată faptul căeconomia urmează o traiectorie ascen<strong>de</strong>ntă, crescătoare, continuă, dar în nici un cazliniară. Viaţa economică, privită în ansamblu pe perioa<strong>de</strong> lungi <strong>de</strong> timp, creşte dar înacelaşi timp este supusă fluctuaţiilor.Autorul s-a văzut obligat să accentueze faptul că crizele economice nu sunt ocaracteristică şi nu aparţin doar societăţii capit<strong>al</strong>iste, ele manifestându-se la nivelultuturor sistemelor economice. 26 Prin poziţia sa încearcă să infirme abordarea soci<strong>al</strong>istă,25 După G.N.Leon, Op.cit, pag.100-104.26 G.N.Leon, în „An<strong>al</strong>ele economice şi statistice”, nr.6/1933.135
Revista Tinerilor Economişticare consi<strong>de</strong>ra crizele ca aparţinând exclusiv capit<strong>al</strong>ismului, fiind în cele <strong>din</strong> urmă crize<strong>de</strong> sistem.„Iată pentru ce în <strong>de</strong>zacord cu toţi aceia care atribuie crizelor o singură cauză,eu susţin că fiecare criză îşi are cauza ei şi <strong>din</strong> aceste motive nu se poate vorbi <strong>de</strong> operiodicitate a crizelor, şi cu atât mai puţin se poate vorbi <strong>de</strong> crize ca rezultate a unor<strong>de</strong>fecte <strong>de</strong> structură a economiei burghezo-capit<strong>al</strong>iste”. 27Studiul întreprins asupra ciclicităţii şi a crizelor economice ne permite încă odată să i<strong>de</strong>ntificăm legătura teoretică şi conceptu<strong>al</strong>ă care exista între G.N.Leon şireprezentanţii Şcolii istorice germane. Cu toate că o parte <strong>din</strong> expunerea sa asupraciclicităţii pare a fi inspirată <strong>de</strong> studiile lui Arthur Spiethoff, vom spune că nu a preluataceste i<strong>de</strong>i sub forma lor origin<strong>al</strong>ă, ci mai <strong>de</strong>grabă şi-a formulat un punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>repropriu asemănător cu cel aparţinând economistului german.Nivelul activităţii economiceCDEMFBAt 1 t 2 t 3 t 4 t 5 t 6 timpFigura 1Nivelul activităţii economiceO t 1 t 2 t 3 t 4 timpFigura 227 G.N.Leon, „Economie politică şi politică economică”, pag 110, Bucureşti 1943.136
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>eEvoluţia vieţii economice în sec.XIXihgfedcba1815 1825 1837 1847 1857 1873 1882 1890 1901 timpFigura 3BIBLIOGRAFIE1. Leon, G.N. „Economie politică şi politică economică”, Bucureşti, 19432. Juglar, C. “Des crises commerci<strong>al</strong>es et <strong>de</strong> leur retour periodique enFrance, en Angleterre et aux Etas-Unis”, 2e edition, EdituraGuillaumin, Paris, 1889.3. Leon, G.N. “An<strong>al</strong>ele economice şi statistice”, nr.4-6, Bucureşti, 1933.4. Popescu, Gh. “Evoluţia gândirii economice”,Ediţia a II-a, Editura GeorgeBariţiu, Cluj-Napoca, 2002.5. Spiethoff, A.K „Die wirtschaftlichen Wechsellangen: Aufschwung,Stockung, Krise”, Zurich, 1955137
Revista Tinerilor EconomiştiOBIECTIVELE DE CREŞTERE ALE POLITICII COMERCIALELect. univ. drd. Vochiţa LuminiţaUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: For <strong>de</strong>veloping countries extern<strong>al</strong> tra<strong>de</strong> is an importantmean to economic growth and <strong>de</strong>velopment. However, tra<strong>de</strong> growthis not itself a go<strong>al</strong>. In this vision, commerci<strong>al</strong> policy is a method toput in practice a <strong>de</strong>velopment strategy taking into consi<strong>de</strong>rationnatur<strong>al</strong> and human resources of the country and its geographic andsocio-economic intern<strong>al</strong> situation. The objectives of tra<strong>de</strong> policysh<strong>al</strong>l be examined from two complementary points of view.Key words: Comparative advantages, <strong>de</strong>velopment strategy, gener<strong>al</strong>objectives, growth objectives, structur<strong>al</strong> objectives, re<strong>al</strong> growth of exports,re<strong>al</strong> growth, sectori<strong>al</strong> <strong>de</strong>velopment.Într-o ţară în curs <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare, comerţul exterior poate contribui la creşterea şi<strong>de</strong>zvoltarea economică în mai multe moduri: justificând şi susţinând producţia,comerţul duce la creşterea venitului intern şi creează o cerere <strong>de</strong> bunuri şi serviciiloc<strong>al</strong>e; speci<strong>al</strong>izarea facilitează crearea economiilor <strong>de</strong> scară şi tin<strong>de</strong> să creeze odiviziune eficientă a muncii; comerţul exterior permite economiei să se speci<strong>al</strong>izeze înfuncţie <strong>de</strong> avantajele s<strong>al</strong>e comparative şi să importe bunurile şi serviciile care ar fifoarte scumpe sau imposibil <strong>de</strong> produs la intern; în favoarea unei speci<strong>al</strong>izări acomerţului exterior <strong>al</strong> unei ţări, fluxurile <strong>de</strong> importuri pot <strong>de</strong>veni punctul <strong>de</strong> plecare <strong>al</strong><strong>de</strong>ciziei <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a unei substituiri a importului, acest lucru putând fi facilitat <strong>de</strong>accesul ţării la tehnologie, asistenţă tehnică, produse intermediare şi la <strong>al</strong>te bunuri şiservicii necesare sectoarelor <strong>de</strong> export; în domeniul exportului <strong>de</strong> produsenetradiţion<strong>al</strong>e, presiunea concurenţei internaţion<strong>al</strong>e poate constitui o sursă <strong>de</strong>impulsionare a producătorilor naţion<strong>al</strong>i, care vor avea interesul să caute să creascăeficienţa comerci<strong>al</strong>ă, în beneficiul întregii economii.Totuşi, creşterea comerţului nu este nici asigurată, nici <strong>de</strong> dorit cu orice preţ. Opolitică comerci<strong>al</strong>ă nu trebuie doar să cerceteze re<strong>al</strong>izarea avantajelor comparative, ea<strong>de</strong> asemenea trebuie să faciliteze şansele <strong>de</strong> câştig socio-economic datorat producţiei <strong>de</strong>bunuri şi servicii ce ar putea fi importate. Politica comerci<strong>al</strong>ă se înscrie <strong>de</strong>ci în punereaîn practică a unei strategii <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare ţinând cont <strong>de</strong> resursele natur<strong>al</strong>e şi umane <strong>al</strong>eţării, şi <strong>de</strong> situaţia geografică şi socio-economică internă.Obiectivele politicii comerci<strong>al</strong>e, vor fi examinate <strong>din</strong> două puncte <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>recomplementare. În primul rând vor fi evocate obiectivele <strong>de</strong> creştere şi <strong>de</strong> echilibrumacroeconomic care se raportează obiectivelor gener<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e politicii economice. În <strong>al</strong>doilea rând, se vor examina pe scurt relaţiile <strong>din</strong>tre politica comerci<strong>al</strong>ă şi diverşi factoricare influenţează structurile <strong>de</strong> comerţ exterior. Politica comerci<strong>al</strong>ă, în linii gener<strong>al</strong>eeste ansamblul <strong>de</strong> măsuri care influenţează preţurile şi volumul exporturilor şiimporturilor <strong>de</strong> bunuri şi servicii <strong>al</strong>e unei ţări, fie direct, fie indirect.138
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>eFigura nr.1 ilustrează cele două categorii <strong>de</strong> obiective prevăzute (obiectivele <strong>de</strong>creştere, obiectivele <strong>de</strong> structură) subliniind relaţiile lor cu caracteristicile structur<strong>al</strong>e<strong>al</strong>e comerţului exterior.Obiective <strong>de</strong>structur[Mediul interna\ion<strong>al</strong> <strong>de</strong>pia\[Obiective <strong>de</strong>structur[Gradul <strong>de</strong> eficien\[<strong>al</strong> comer\uluiCaracteristicile structur<strong>al</strong>e<strong>al</strong>e comer\ului exteriorAvantajecomparativePerforman\e <strong>al</strong>e comer\uluiexteriorObiective <strong>de</strong>cre]tereFigura 1. Obiectivele politicii comerci<strong>al</strong>e(obiective <strong>de</strong> creştere, obiective <strong>de</strong> structură)Obiectivele fin<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e politicii comerci<strong>al</strong>e privesc pe <strong>de</strong> o parte creştereacomerţului exterior, iar pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte creşterea re<strong>al</strong>ă a economiei şi anumite implicaţii<strong>al</strong>e acesteia.a) Creşterea exporturilor şi a importurilor.Creşterea re<strong>al</strong>ă a exporturilor este una <strong>din</strong> condiţiile necesare pentru o<strong>de</strong>zvoltare susţinută într-o economie <strong>de</strong>schisă. <strong>de</strong> fapt, doar o creştere a exporturilor încare ţara are interesul să se speci<strong>al</strong>izeze va permite importul avantajos <strong>de</strong> bunuri şiservicii necesar <strong>de</strong>zvoltării, împrumuturile şi asigurarea serviciului datoriei externe.Există o corelaţie gener<strong>al</strong> pozitivă între creşterea re<strong>al</strong>ă a economiei şi creştereaexporturilor. Dimpotrivă, procesul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare poate fi puternic frânat dacă nu existăun sector extern <strong>din</strong>amic şi aceasta <strong>de</strong>oarece capacitatea <strong>de</strong> satisfacere a nevoilor <strong>de</strong>import <strong>al</strong>e activităţilor interne este puternic <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntă <strong>de</strong> susţinerea cât mai bună aexportului <strong>de</strong> bunuri şi servicii.Dacă creşterea exporturilor, este în gener<strong>al</strong> necesară pentru a permite o creşterea importurilor, exporturile sunt <strong>de</strong> asemenea esenţi<strong>al</strong>e pentru a crea un mediu favorabilsubstituirii importurilor. De fapt, dacă exporturile nu cresc, iar creşterea glob<strong>al</strong>ă esteslabă, substituirea importului va risca să-şi piardă <strong>din</strong> rentabilitate <strong>din</strong> cauza scă<strong>de</strong>riicererii pentru bunurile ce fac obiectul substituirii (piaţă loc<strong>al</strong>ă insuficientă) şi datorităeventu<strong>al</strong>elor dificultăţi <strong>de</strong> acces <strong>al</strong> bunurilor şi serviciilor intermediare reprezentând"intensitatea importului produselor ce fac obiectul substituirii importului" (Carlos Diaz-139
Revista Tinerilor EconomiştiAlejandro). Substituirea importurilor a fost foarte rapidă în speci<strong>al</strong> în ţările asiatice cu oputernică creştere a exporturilor.Politica comerci<strong>al</strong>ă este aproape tot<strong>de</strong>auna direcţionată în optica necesităţii <strong>de</strong> aexporta asigurând un anumit volum <strong>al</strong> substituirii importurilor. În ţările în curs <strong>de</strong><strong>de</strong>zvoltare, necesitatea <strong>de</strong> a exporta nu poate fi pusă în discuţie, chiar dacă existăten<strong>din</strong>ţe adverse în economia mondi<strong>al</strong>ă sau o protecţie sporită a frontierelor pieţelorexterne.Totuşi, un grad ridicat <strong>de</strong> speci<strong>al</strong>izare, implicând doar două sau trei produse <strong>de</strong>bază exportabile (cum este cazul multor ţări în curs <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare, în speci<strong>al</strong> celeafricane), poate constitui cauza unei sub<strong>de</strong>zvoltări relative a sectorului agro-<strong>al</strong>imentar şia industriei în momentul în care necesitatea <strong>de</strong> a importa va <strong>de</strong>veni vit<strong>al</strong>ă. În acest caz,grija pentru o <strong>de</strong>zvoltare echilibrată face necesar faptul ca politica comerci<strong>al</strong>ă să nuîncurajeze excesiv anumite produse dominante la export şi să încurajeze un minim <strong>de</strong>substituire a importului.Obiectivul esenţi<strong>al</strong> <strong>al</strong> politicii comerci<strong>al</strong>e este <strong>de</strong>ci <strong>de</strong> a încuraja o <strong>de</strong>zvoltarepotrivită exporturilor, totodată respectând celel<strong>al</strong>te obiective <strong>al</strong>e politicii economice, înspeci<strong>al</strong> cele care privesc <strong>de</strong>zvoltarea unui know-how care să ducă la o anumitădiversificare, <strong>de</strong>ci la o reducere a gradului <strong>de</strong> <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> exterior şi <strong>de</strong>vulnerabilitate economică.b) Raportul <strong>de</strong> acoperire a importurilor prin exporturi şi b<strong>al</strong>anţa comerci<strong>al</strong>ă.În teorie, obiectivul <strong>de</strong> acoperire a importurilor prin exporturile <strong>de</strong> mărfuri esteimportant pentru echilibrul b<strong>al</strong>anţei comerci<strong>al</strong>e, <strong>de</strong>şi aceasta <strong>din</strong> urmă nu <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> doar<strong>de</strong> schimburile <strong>de</strong> bunuri fizice. În re<strong>al</strong>itate, importanţa acestui obiectiv este raportată larecunoaşterea imposibilităţii acoperirii importurilor prin exporturi pentru majoritateaţărilor în curs <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare, ţinând cont şi <strong>de</strong> rolul importurilor în procesul <strong>de</strong><strong>de</strong>zvoltare.Importurile joacă un rol important în procesul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare. Ele satisfacnevoile <strong>de</strong> aprovizionare cu materii prime, produse intermediare şi bunuri <strong>de</strong>echipament, resursele natur<strong>al</strong>e şi capacităţile tehnologice <strong>al</strong>e acestor ţări fiind cel maia<strong>de</strong>sea limitate. În acelaşi timp, importurile pot să fie un factor <strong>de</strong> competitivitate <strong>al</strong>economiei când reprezintă un aport <strong>de</strong> produse ce provin <strong>din</strong> ţări cu costuri scăzute <strong>al</strong>eforţei <strong>de</strong> muncă sau cu o productivitate ridicată. Cu cât structura productivă a unei ţărieste mai rigidă, cu atât rolul importurilor este mai pronunţat în procesul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare.Într-o ţară în care există capacităţi <strong>de</strong> producţie manufacturieră exportabilă, volumulimporturilor pentru această producţie poate fi foarte important.În acest context, politica comerci<strong>al</strong>ă trebuie să fie pusă în funcţiune <strong>de</strong> ostrategie <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare în care echilibrul structurii <strong>de</strong> producţie este la fel <strong>de</strong> importantca şi echilibrul b<strong>al</strong>anţei <strong>de</strong> plăţi, chiar dacă obiectivul echilibrului b<strong>al</strong>anţei <strong>de</strong> plăţicurente, şi în particular <strong>de</strong> acoperire a importurilor prin exporturi, este contrazisă petermen scurt. Se poate socoti <strong>de</strong>ci legitimă o politică comerci<strong>al</strong>ă care recunoaşte rolulcruci<strong>al</strong> <strong>al</strong> importurilor în contextul speci<strong>al</strong>izării şi care, în consecinţă, tolerează un<strong>de</strong>zechilibru provizoriu <strong>al</strong> b<strong>al</strong>anţei plăţilor curente pentru a facilita procesul <strong>de</strong>zvoltării.Aceasta <strong>din</strong> urmă poate <strong>de</strong>termina o perioadă <strong>de</strong> "ucenicie" în timpul căreia accesul labunurile şi serviciile importate rămâne important. Strategia <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare poate implica<strong>de</strong> asemenea un minim <strong>de</strong> protecţie faţă <strong>de</strong> importul <strong>de</strong> anumite produse finite, dacă se<strong>de</strong>monstrează că aceste produse pot face obiectul substituirii importului.Trebuie subliniat că numeroase ţări mici în curs <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare au o economiedominată în princip<strong>al</strong> <strong>de</strong> exportul <strong>de</strong> servicii şi practic lipsită <strong>de</strong> capacitatea <strong>de</strong> a140
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>eexporta mărfuri sau <strong>de</strong> a re<strong>al</strong>iza o substituire a importurilor. În aceste ţări, obiectivul <strong>de</strong>acoperire a importurilor prin exporturi nu mai are sens, căci nivelul <strong>de</strong> viaţă creat <strong>de</strong>v<strong>al</strong>oarea adăugată a serviciilor poate fi sursa unei cereri <strong>de</strong> import susţinute, astfel încâtexportul <strong>de</strong> mărfuri rămâne insignifiant. În aceste ţări, printre care se numără în speci<strong>al</strong>micile state insulare, politica comerci<strong>al</strong>ă va fi în princip<strong>al</strong> orientată spre promovarea şimenţinerea exporturilor <strong>de</strong> servicii (turism, servicii financiare, off-shore, etc.).Eventu<strong>al</strong>ele eforturi <strong>de</strong> sprijinire a exporturilor <strong>de</strong> bunuri sau <strong>de</strong> protejare a sectoarelor<strong>de</strong> substituire a importurilor pot totuşi fi îndreptate în scopul diversificării structuriieconomice sau prevenirii unei <strong>de</strong>vit<strong>al</strong>izări a sectorului tradiţion<strong>al</strong>. Aceste eforturi aua<strong>de</strong>sea un impact economic limitat.c) Creşterea re<strong>al</strong>ă.Politica comerci<strong>al</strong>ă este esenţi<strong>al</strong>ă pentru <strong>de</strong>zvoltarea unei structuri productiveechilibrate, aceasta <strong>din</strong> urmă putând implica un lung proces <strong>de</strong> învăţare a eficienţei şiproductivităţii, şi chiar o pier<strong>de</strong>re <strong>de</strong> rentabilitate. În măsura în care obiectivul structur<strong>al</strong><strong>al</strong> <strong>de</strong>zvoltării nu privilegiază în mod necesar o creştere maxim<strong>al</strong>ă imediată aexporturilor, se poate i<strong>de</strong>ntifica un conflict între obiectivul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare careinteresează pe termen mediu şi lung şi obiectivul creşterii, care interesează pe termenscurt. Acest conflict nu este <strong>de</strong>cât aparent, căci creşterea este un factor important <strong>al</strong>procesului <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare structur<strong>al</strong>ă. Ca beneficiară a unei situaţii rentiere (<strong>de</strong> exemplu,fondată pe venituri petroliere, sau <strong>al</strong>te exporturi lucrative), o ţară în curs <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltarenu-şi poate permite promovarea unei <strong>de</strong>zvoltări diversificate a structurii s<strong>al</strong>e <strong>de</strong>producţie fără să an<strong>al</strong>izeze impactul imediat, în termeni <strong>de</strong> creştere re<strong>al</strong>ă, <strong>al</strong> măsurilorluate pentru a facilita această <strong>de</strong>zvoltare.În cazul bunurilor şi serviciilor ce fac obiectul unei substituiri a importurilor, acăror rentabilitate va <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> direct <strong>de</strong> cererea internă şi va fi <strong>de</strong>ci fragilă, creştereacererii interne, şi <strong>de</strong>ci a venitului naţion<strong>al</strong>, va fi o condiţie esenţi<strong>al</strong>ă pentru succesulsubstituirii. Acest succes va <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> strâns <strong>de</strong> <strong>din</strong>amismul sectorului <strong>de</strong> export, sau <strong>de</strong><strong>al</strong>te surse <strong>de</strong> venituri cum ar fi transferurile private <strong>de</strong> provenienţă străină. În cazulsectoarelor noi <strong>de</strong> export, şansele <strong>de</strong> succes într-o economie în creştere <strong>din</strong>amizată <strong>de</strong>exporturile tradiţion<strong>al</strong>e, vor fi mai mari <strong>de</strong>cât într-un context <strong>de</strong> necreştere, căci doar ostare <strong>de</strong> relativă prosperitate poate crea mediul necesar procesului <strong>de</strong> diversificareangajat: <strong>de</strong>zvoltarea infrastructurilor serviciilor pentru producători etc.Politica comerci<strong>al</strong>ă nu va trebui <strong>de</strong>ci concepută într-o strategie <strong>din</strong>amică <strong>de</strong><strong>de</strong>zvoltare. Ea trebuie să faciliteze o stabilitate a surselor tradiţion<strong>al</strong>e <strong>de</strong> creştere, înacelaşi timp permiţând noilor sectoare <strong>de</strong> a-şi găsi <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> repe<strong>de</strong> propria lor c<strong>al</strong>e <strong>de</strong>creştere, aceasta <strong>din</strong> urmă putând fi strict <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntă <strong>de</strong> efectul <strong>de</strong> antrenare <strong>al</strong>sectoarelor prospere.În <strong>de</strong>finitiv, o politică comerci<strong>al</strong>ă echilibrată ar trebui fondată <strong>de</strong> o strategie <strong>de</strong><strong>de</strong>zvoltare sectori<strong>al</strong>ă secvenţi<strong>al</strong>ă în care diferitele faze ar trebui să fie gestionate înfuncţie <strong>de</strong> capacitatea sau stadiul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare <strong>al</strong> diferitelor sectoare.d) Veniturile fisc<strong>al</strong>e.Deşi nu tot<strong>de</strong>auna invocat, obiectivul creşterii veniturilor fisc<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e statuluipoate susţine anumite măsuri <strong>de</strong> politică comerci<strong>al</strong>ă. La import, impozitarea saucreşterea taxelor vam<strong>al</strong>e pentru protejarea unei industrii <strong>de</strong> substituire poate generavenituri substanţi<strong>al</strong>e dacă produsul respectiv face obiectul unei cereri incompresibile, înspeci<strong>al</strong> <strong>de</strong> tip urban, în timp ce sectorului <strong>de</strong> substituire îi este dificil să se <strong>de</strong>zvolte.Protecţia comerci<strong>al</strong>ă nu poate fi <strong>de</strong>cât provizorie şi sectorul <strong>de</strong> substituire poatebeneficia tot provizoriu <strong>de</strong> scutiri pe plan fisc<strong>al</strong>. Eliminarea sau reducerea taxelor141
Revista Tinerilor Economiştivam<strong>al</strong>e după o perioadă <strong>de</strong> "maturare" nu va fi în mod necesar compensată <strong>de</strong> veniturifisc<strong>al</strong>e provenind <strong>din</strong> sectorul nou, rentabilitatea acestuia putând fi fragilă. Va fi <strong>de</strong>citentant pentru puterea publică să menţină un anumit nivel <strong>de</strong> protecţie comerci<strong>al</strong>ă, chiarsă extindă câmpul <strong>de</strong> protecţie, cu scopul evitării reducerii veniturilor vam<strong>al</strong>e.În ceea ce priveşte exportul, relaţia între politica comerci<strong>al</strong>ă şi veniturile fisc<strong>al</strong>erelevă o anumită importanţă în ţările exportatoare <strong>de</strong> produse <strong>de</strong> bază care suntcomerci<strong>al</strong>izate prin intermediul unui organism public. O creştere semnificativă aveniturilor <strong>din</strong> export încasate <strong>de</strong> organismele <strong>de</strong> comerci<strong>al</strong>izare va putea cu uşurinţă săaducă profituri bugetului <strong>de</strong> stat. Dacă acest fenomen împiedică organismul <strong>de</strong>comerci<strong>al</strong>izare să ofere producătorilor un preţ mai bun, va avea loc o <strong>de</strong>turnare aavantajelor provenite <strong>din</strong> surplusul <strong>de</strong> venituri spre profitul statului, ceea ce va constituiun avantaj preţios în cazul unui stat puternic îndatorat.e) Repartiţia veniturilor.Politicile comerci<strong>al</strong>e restrictive, au în gener<strong>al</strong> efecte asupra ocupării forţei <strong>de</strong>muncă şi reducerii gradului <strong>de</strong> sărăcie, afecte care sunt superioare celor antrenate <strong>de</strong>politicile restrictive. Acest lucru este cu atât mai a<strong>de</strong>vărat cu cât stadiul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare aţării este mai avansat. În planul repartiţiei veniturilor, situaţia este un pic mai dificil <strong>de</strong>an<strong>al</strong>izat.Într-un stadiul mai puţin sau mediu avansat <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare sectori<strong>al</strong>ă, măsurile<strong>de</strong> politică comerci<strong>al</strong>ă incitative pot antrena anumite ineg<strong>al</strong>ităţi în repartiţia veniturilorşi atunci este acceptată sacrificarea unor activităţi economice spre profitul <strong>al</strong>tora.Aceste ineg<strong>al</strong>ităţi se pot dovedi necesare dacă obiectivul politicii comerci<strong>al</strong>eeste o creştere rapidă. Ele sunt preţul unei contribuţii re<strong>al</strong>e la <strong>de</strong>zvoltare şi pot fi a<strong>de</strong>seamai puţin severe <strong>de</strong>cât ineg<strong>al</strong>ităţile generate <strong>de</strong> politicile comerci<strong>al</strong>e restrictive.Într-un stadiu mai avansat <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare sectori<strong>al</strong>ă, aceste ineg<strong>al</strong>ităţi au ten<strong>din</strong>ţa<strong>de</strong> a se diminua, în speci<strong>al</strong> <strong>din</strong> cauza efectelor <strong>de</strong> creştere asupra cererii <strong>de</strong> mână <strong>de</strong>lucru şi ridicarea gener<strong>al</strong>ă a nivelului s<strong>al</strong>ariilor.Pe termen lung, creşterea facilităţilor <strong>de</strong> politică comerci<strong>al</strong>ă poate fi sursa uneinoi repartiţii a veniturilor şi reducerii sărăciei prin intermediul măsurilor soci<strong>al</strong>e, <strong>de</strong>şicontextul unei creşteri reduse nu explică nici menţinerea nici progresul unor astfel <strong>de</strong>măsuri.De fapt, politicile comerci<strong>al</strong>e <strong>de</strong> promovare facilitează mai bine efectelecreşterii <strong>de</strong>cât politicile restrictive, şi pot pe termen lung să contribuie la re<strong>al</strong>izarea unorrezultate interesante în planul repartiţiei veniturilor.BIBLIOGRAFIE1. Ethier, Wilfred Mo<strong>de</strong>rn Internation<strong>al</strong> Economics, third edition, W.W.Norton & Company Inc., New York, 19992. *** La Politique commerci<strong>al</strong>e nation<strong>al</strong>e, seminaireTrainfortra<strong>de</strong> - UNCTAD - 25 iul.1995142
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>eCONTROVERSE PRIVIND RELAŢIA DINTRE COMERŢUL INTERNAŢIONAL ŞI CREŞTEREAECONOMICĂAsist.univ.drd. Monica Ioana POP SILAGHIUniversitatea “Babeş-Bolyai” Cluj-Napoca,Facultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: This paper presents aspects concerning the relationshipbetween internation<strong>al</strong> tra<strong>de</strong> and economic growth. We exposedsome of the main researches in the field in or<strong>de</strong>r to find more andmore arguments about this relation. We separately an<strong>al</strong>yzed therelation between exports and growth and the relation betweenimports and growth. The relationship between growth and tra<strong>de</strong> isone of the more controversi<strong>al</strong> subjects in the field and represents<strong>al</strong>so my research theme. Due to the review that we have ma<strong>de</strong>, wecould draw some important conclusions in the last section of thepaper.Keywords: openness, growth, speci<strong>al</strong>ization, performance, technic<strong>al</strong>progressIntroducereRolul comerţului internaţion<strong>al</strong> în procesul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare economică a împărţiteconomiştii în mai multe categorii. Câţiva economişti au argumentat că, comerţul esteun mecanism prin care naţiunile bogate exploatează naţiunile sărace. Alţii auargumentat că, <strong>de</strong>şi comerţul nu afectează negativ o naţiune, impactul său este prea micpentru a putea genera un stimul suficient <strong>de</strong> puternic pentru <strong>de</strong>zvoltare. În acest caz,soluţia propusă <strong>de</strong> aceşti economişti, a fost orientarea economiilor spre interior şicăutarea unor strategii interne <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare. Nu în ultimul rând, menţionăm opiniilecelor care au argumentat că <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea spre exterior este unica strategie <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltarefezabilă pe termen lung.Legătura <strong>din</strong>tre comerţ şi creştere a fost <strong>de</strong>zbătută <strong>de</strong> mai mult <strong>de</strong> un secol.Controversa privind efectele benefice <strong>al</strong>e comerţului există şi astăzi <strong>de</strong>oarece mai suntopinii potrivit cărora comerţul liber, este o cauză a sub<strong>de</strong>zvoltării, datorită <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţeiţărilor în curs <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare <strong>de</strong> ţările <strong>de</strong>zvoltate. Lumea experimentează, în aceastăperioadă, o ten<strong>din</strong>ţă <strong>de</strong> liber<strong>al</strong>izare fără prece<strong>de</strong>nt. Chiar dacă numeroase studiiempirice confirmă existenţa unui efect pozitiv <strong>al</strong> <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rii economiilor asupracreşterii, controversa continuă. Un motiv puternic care se regăseşte la baza acesteicontroverse este faptul că literatura empirică <strong>de</strong>dicată acestui subiect s-a lovit <strong>de</strong>probleme serioase privind datele.Obiecţiile critice aduse în ceea ce priveşte efectul pozitiv obţinut <strong>de</strong> pe urma<strong>de</strong>sfăşurării schimburilor internaţion<strong>al</strong>e se împart în trei categorii. O primă categorie sebazează pe opinia potrivit căreia doctrina avantajului comparativ este una eronată iarcomerţul internaţion<strong>al</strong> este un schimb ineg<strong>al</strong>. A doua opinie precizează faptul că143
Revista Tinerilor Economiştiexporturile ţărilor în curs <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare eşuează în a stimula <strong>de</strong>zvoltarea datorită unuiefect multiplicator slab a comerţului şi datorită unei radiaţii <strong>din</strong>amice mici rezultate <strong>din</strong>comerţ. Acest argument este orientat în primul rând spre produsele primare. A treiaopinie este aceea că prospectele <strong>de</strong> export a ţărilor în curs <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare, în primul rând<strong>al</strong>e exporturilor <strong>de</strong> produse primare, sunt sărace şi preţurile acestor exporturi au scăzutîn comparaţie cu preţurile mărfurilor exportate <strong>de</strong> ţările <strong>de</strong>zvoltate. În sprijinul acestorafirmaţii, economiştii au adus argumente convingătoare şi au dat exemple <strong>de</strong> ţări careau avut pier<strong>de</strong>ri în urma implicării lor în schimburile internaţion<strong>al</strong>e.În ciuda tuturor obiecţiilor menţionate anterior, pe termen mediu şi lung, chiarşi în cazul ţărilor în curs <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare, în opinia majorităţii speci<strong>al</strong>iştilor, <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>reaeconomiilor la schimburile economice externe are efecte benefice.Viziunea pozitivă asupra relaţiei <strong>din</strong>tre comerţ şi creştere economicăaccentuează direct câştigurile care reies <strong>din</strong> speci<strong>al</strong>izarea internaţion<strong>al</strong>ă la care seadaugă suportul adiţion<strong>al</strong> adus la <strong>de</strong>zvoltarea unei ţări <strong>de</strong> un număr mare <strong>de</strong> efecteinduse în interiorul economiei. Schimburile economice internaţion<strong>al</strong>e, conform acesteiviziuni, duc la câştiguri <strong>de</strong> bunăstare şi eficacitate <strong>de</strong> care beneficiază toate ţările,indiferent care sunt situaţiile lor iniţi<strong>al</strong>e, nivelul lor <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare, nivelul tehnologicsau dotarea lor cu resurse natur<strong>al</strong>e. Apoi, aceste câştiguri sunt <strong>de</strong> natură diferită înfuncţie <strong>de</strong> provenienţa lor şi speci<strong>al</strong>izare, puse în evi<strong>de</strong>nţă <strong>de</strong> teoriile clasice sauavantajele unei pieţe mai mari, an<strong>al</strong>izate <strong>de</strong> noile teorii <strong>al</strong>e comerţului internaţion<strong>al</strong>.Câştigurile legate <strong>de</strong> speci<strong>al</strong>izare există indiferent <strong>de</strong> politica comerci<strong>al</strong>ă a statului, carepoate să fie mai mult sau mai puţin <strong>de</strong>schisă. Câştigurile nu sunt legate <strong>de</strong> reciprocitateaconcesiilor iar ele se acompaniază în interiorul fiecărei ţări cu efecte redistributiveimportante.Efectele pozitive <strong>al</strong>e comerţului internaţion<strong>al</strong> asupra creşterii economice pot fiînţelese mai bine dacă se studiază separat relaţia exporturi - creştere economică,respectiv relaţia importuri - creştere economică. Vom reda în continuare câteva aspecteteoretice privind aceste relaţii, respectiv câteva rezultate la care s-a ajuns în urma unorstudii empirice. În secţiunea 2 vom prezenta relaţia <strong>din</strong>tre exporturi şi creştereeconomică, prin prisma abordării teoretice dar şi empirice a acestei relaţii iar însecţiunea 3 vom studia relaţia <strong>din</strong>tre importuri şi creştere economică. În ultima secţiuniia articolului, vom expune concluziile pe care le-am extras în urma incursiunii re<strong>al</strong>izate.Relaţia exporturi - creştere economicăMai multe studii teoretice şi empirice au pus în evi<strong>de</strong>nţă importanţa expansiuniiexporturilor asupra creşterii economice. An<strong>al</strong>iza rolului exporturilor asupra creşteriieconomice a constituit un subiect centr<strong>al</strong> <strong>de</strong> preocupare pentru majoritateaeconomiştilor. Gradul ridicat <strong>al</strong> expunerii la concurenţa internaţion<strong>al</strong>ă este orientat spreintensificarea interesului asupra competitivităţii şi asupra <strong>din</strong>amismului exporturiloreconomiilor naţion<strong>al</strong>e. Intensificarea exporturilor <strong>de</strong> produse manufacturate constituie,în primul rând, un semn<strong>al</strong> privind existenţa unei competitivităţi iar în <strong>al</strong> doilea rând, unmijloc <strong>de</strong> fortificare a anticipărilor <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>nţilor, care motivaţi <strong>de</strong> câştig <strong>de</strong>productivitate, cresc investiţiile. Competitivitatea unei ţări, în manieră pur gener<strong>al</strong>ă,poate fi <strong>de</strong>finită ca fiind capacitatea ei <strong>de</strong> a atinge anumite obiective interne(îmbunătăţirea activităţii, angajare <strong>de</strong>plină) fără o <strong>de</strong>gradare excesivă a b<strong>al</strong>anţei s<strong>al</strong>ecomerci<strong>al</strong>e. Abordarea cea mai natur<strong>al</strong>ă <strong>de</strong> a exprima competitivitatea unei ţări sebazează pe comparaţia costurilor s<strong>al</strong>e <strong>de</strong> producţie cu cele <strong>al</strong>e princip<strong>al</strong>ilor partenericomerci<strong>al</strong>i. Prin extensie, aceasta revine la a compara preţul exporturilor acelei ţări cu144
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>ecele <strong>al</strong>e partenerilor comerci<strong>al</strong>i. Princip<strong>al</strong>a menire a exportului este crearea <strong>de</strong> venit şicreşterea nivelului <strong>de</strong> ocupare. Ţările, ca urmare a expansiunii exporturilor, se vorconcentra în ceea ce priveşte investiţiile lor, în sectoare în care ele dispun <strong>de</strong> un avantajcomparativ fapt care va <strong>de</strong>termina o creştere a productivităţii tot<strong>al</strong>e. O piaţă mare <strong>de</strong><strong>de</strong>sfacere permite obţinerea <strong>de</strong> economii <strong>de</strong> scară în sectorul exportului [Emery,1967].Un sector mare <strong>de</strong> export poate fi re<strong>al</strong>izat pe seama existenţei uneidisponibilităţi mari <strong>de</strong> resurse necesară pentru a investi capit<strong>al</strong> fizic şi uman pe bază <strong>de</strong>tehnologii avansate în producţie şi management şi pentru a avea o formaţiune <strong>de</strong> muncă<strong>de</strong> c<strong>al</strong>itate ridicată. Kavoussi [1985] a arătat că expansiunea forte a exporturilor esteputernic corelată cu o mai bună performanţă economică, atât pentru ţările cu veniturimici cât şi pentru ţările cu venituri mari. Ea contribuie la creşterea economică princreşterea ratei formării capit<strong>al</strong>ului şi îmbunătăţirea productivităţii factorilor. Creştereaexporturilor poate avea un efect stimulant asupra întregii economii concretizat subforma unei tehnologii avansate şi sub forma extern<strong>al</strong>ităţilor. Extern<strong>al</strong>ităţile pot să aparăîn economiile <strong>de</strong>schise ca urmare a expunerii la concurenţa internaţion<strong>al</strong>ă. Presiunileconcurenţi<strong>al</strong>e mondi<strong>al</strong>e reduc, în numeroase cazuri, ineficacitatea exporturilor şi au carezultat adoptarea tehnologiilor mai eficiente în sectorul mărfurilor comerci<strong>al</strong>izate peplan extern favorizând procesul inovaţiei. În urma speci<strong>al</strong>izării, se permite exploatareaintegr<strong>al</strong>ă a economiilor <strong>de</strong> scară.Fe<strong>de</strong>r [1983] a <strong>de</strong>zvoltat un mo<strong>de</strong>l cu 2 sectoare, export şi non-export, primulsector având o productivitate mai mare a factorilor antrenaţi. Potrivit studiului său, areieşit că acele ţări care au adoptat politici mai puţin axate împotriva exporturilor, aubeneficiat <strong>de</strong> o <strong>al</strong>ocare a resurselor mai apropiată <strong>de</strong> optimum şi <strong>de</strong> o creştereeconomică mai mare. Fiecărui sector, <strong>din</strong> studiul său, i-a atribuit o funcţie <strong>de</strong> producţie<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntă <strong>de</strong> factorii <strong>de</strong> producţie <strong>al</strong>ocaţi sectorului. Outputul sectorului care producemărfuri pentru piaţa domestică este <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> volumul exporturilor. Estimările auarătat că, în medie, există diferenţe substanţi<strong>al</strong>e între productivităţile margin<strong>al</strong>e <strong>al</strong>efactorilor <strong>din</strong> cele două sectoare. Aceste diferenţe rezultă pe <strong>de</strong> o parte <strong>din</strong> eşeculantreprenorilor <strong>de</strong> a eg<strong>al</strong>iza productivităţile margin<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e factorilor, şi pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă partedatorită extern<strong>al</strong>ităţilor. Aceste extern<strong>al</strong>ităţi sunt generate <strong>de</strong>oarece sectorul <strong>de</strong> exportproduce efecte pozitive asupra productivităţii celuil<strong>al</strong>t sector, care nu sunt reflectateînsă în preţul <strong>de</strong> pe piaţă. Rezultatele acestui fenomen constă în faptul căproductivităţile soci<strong>al</strong>e margin<strong>al</strong>e sunt mai mari în sectoarele <strong>de</strong> export, şi căeconomiile care <strong>al</strong>ocă resurse acestui sector vor câştiga mai mult <strong>de</strong>cât cele care seorientează asupra sectorului <strong>de</strong>dicat pieţei domestice.Multe studii empirice, mai <strong>al</strong>es studii econometrice pe date panel au evi<strong>de</strong>nţiatrelaţia <strong>din</strong>tre exporturi şi producţie, bazându-se în primul rând pe rolul <strong>de</strong>ţinut <strong>de</strong>exporturi în ţările slab <strong>de</strong>zvoltate. Michaely [1977] a început an<strong>al</strong>iza plecând <strong>de</strong> la uneşantion <strong>de</strong> 41 <strong>de</strong> ţări, divizat în două sub-eşantioane: primul, <strong>al</strong>cătuit <strong>din</strong> ţări cuvenituri mici şi <strong>al</strong> doilea sub-eşantion format <strong>din</strong> ţări cu venit mediu. Re<strong>al</strong>izând oregresie a producţiei interioare brute asupra ratei <strong>de</strong> creştere a exporturilor, aconcluzionat că există o corelaţie pozitivă puternică şi semnificativă între creştereaproducţiei şi creşterea exporturilor, la un nivel <strong>de</strong> semnificaţie <strong>de</strong> 1% în ţările cu venitmediu. Pentru ţările cu venituri mici, corelaţia a fost pozitivă dar nesemnificativă. El asubliniat, în plus că, creşterea este afectată <strong>de</strong> performanţa exporturilor numai după ceţara cunoaşte un minimum <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare. Un studiu ulterior, a găsit o corelaţie pozitivăsemnificativă între creşterea economică şi expansiunea exporturilor, cuprinzând date peun eşantion <strong>de</strong> 11 ţări [B<strong>al</strong>assa,1978]. Studiul a inclus ţări cum sunt: Coreea, Taiwan şi145
Revista Tinerilor Economiştislabi performeri ca India şi Chile. Datorită numărului mic <strong>de</strong> ţări care a compuseşantionul său <strong>de</strong> an<strong>al</strong>iză, B<strong>al</strong>assa a ajuns la un rezultat care <strong>de</strong>monstra o relaţie foarteputernică, pentru toate cele 11 ţări, între cele două variabile. În extensie la studiul luiB<strong>al</strong>assa, Tyler [1980] a lucrat asupra unui eşantion <strong>de</strong> 55 ţări în curs <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare. El asubliniat, <strong>de</strong> asemenea, relaţia pozitivă <strong>din</strong>tre expansiunea exportului şi creştereaproducţiei, însă a renunţat, pe parcursul an<strong>al</strong>izei s<strong>al</strong>e, la unele ţări <strong>din</strong> eşantion, peprincipiul că un minimum <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare este necesar pentru ca ţările să beneficieze <strong>de</strong>pe urma expansiunii exporturilor, în primul rând a celor cu produse manufacturate. Înrevanşă, B<strong>al</strong>assa [1984] a afirmat că pentru o creştere dată <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>, muncă şiexporturi, rata <strong>de</strong> creştere economică va fi ridicată chiar dacă nivelul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare estemic. Concluziile acestui studiu au fost însă criticate datorită insuficienţei datelor şiinconsistenţei empirice.Este important să remarcăm că în urma acestor studii, nu a fost <strong>de</strong>pistatăniciodată existenţa unei eventu<strong>al</strong>e relaţii negative între exporturi şi creşterea economică,nici în cazul ţărilor slab <strong>de</strong>zvoltate. Problema este însă care este nivelul minim <strong>de</strong><strong>de</strong>zvoltare economică pe care trebuie să îl atingă aceste ţări pentru a putea beneficia <strong>de</strong>un efect pozitiv <strong>al</strong> expansiunii exporturilor asupra creşterii economice. Nici unul <strong>din</strong>treautorii menţionaţi nu a reuşit să estimeze acest nivel minim <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare. Cert este căîn aceste ţări, este foarte important să existe o creştere economică urmată <strong>de</strong> un proces<strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare suficient <strong>de</strong> puternic pentru a capta în manieră semnificativă efectulpozitiv <strong>al</strong> schimburilor economice externe asupra creşterii economice. Formularea sună<strong>de</strong>stul <strong>de</strong> ambiguu, <strong>de</strong>şi putem să explicăm acest fapt prin aceea că nu este suficientpentru o ţară să experimenteze creşterea economică, fără ca ulterior să ajungă la<strong>de</strong>zvoltare. Înţelegem astfel, că, se poate ca într-o primă fază, în urma expansiuniiexporturilor, ţările să se antreneze în procesul <strong>de</strong> creştere economică, dar acest procestrebuie să fie urmat <strong>de</strong> o <strong>de</strong>zvoltare economică care să permită ulterior ţărilor săbeneficieze <strong>din</strong> nou <strong>de</strong> pe urma expansiunii exporturilor.Relaţia importuri-creştere economicăÎncepând <strong>din</strong> momentul în care ţările cunosc etapa <strong>de</strong> creştere economică,nevoile consumatorilor unei ţări <strong>de</strong>vin <strong>din</strong> ce în ce mai diversificate. Importurile, îngener<strong>al</strong>, constituie, în opinia multor economişti, o necesitate, dată fiind funcţia pe careo <strong>de</strong>ţine procesul <strong>de</strong> creştere economică. Ele apar ca o sursă <strong>de</strong> câştig <strong>de</strong> oportunitatecare asigură o folosire <strong>al</strong>ternativă a resurselor. Schimbul este favorabil atunci cândcâştigurile <strong>de</strong> oportunitate legate <strong>de</strong> importuri sunt mai mari <strong>de</strong>cât costul <strong>de</strong>oportunitate <strong>al</strong> exporturilor corespon<strong>de</strong>nte. Pentru ca importurile să aibă un rol major înprocesul <strong>de</strong> producţie, ele trebuie să permită introducerea <strong>de</strong> noi tehnologii care nu suntdisponibile sau care sunt dificil <strong>de</strong> obţinut pe teritoriul naţion<strong>al</strong>. În acest caz, ele pot săantrenează o ameliorare a productivităţii domestice cum ar fi creşterea producţieimărfurilor exportate.Grossman şi Helpman [1991] au subliniat rolul important <strong>al</strong> importurilormărfurilor sau a echipamentelor străine în procesul <strong>de</strong> creştere economică a unei ţări.Obiectivul acestor importuri este <strong>de</strong> a introduce în producţia manufacturieră domesticăechipamente străine mai productive încorporând tehnologie străină, pentru a favoriza<strong>de</strong>zvoltarea unui sistem <strong>al</strong> producţiei naţion<strong>al</strong>e mai eficace În consecinţă, ele vorfavoriza creşterea capacităţii producţiei, creşterea productivităţii glob<strong>al</strong>e a factorilor înproducţia fin<strong>al</strong>ă şi <strong>de</strong>zvoltarea capacităţii tehnologice a ţării importatoare, prindifuziunea internaţion<strong>al</strong>ă a cunoştinţelor. I<strong>de</strong>ea <strong>de</strong> bază a celor doi autori a fost că146
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>eimporturile nu au efecte pozitive pentru ansamblul ţărilor. Numeroase ţări nu au reuşitsă obţină profituri <strong>din</strong> importul echipamentelor <strong>din</strong> cauza capacităţii lor insuficiente <strong>de</strong>integrare în procesul producţiei manufacturiere a mărfurilor durabile. Dominiguez[1970] a arătat că în timp ce ţările se orientează spre politicile <strong>de</strong> import, mărimeaimportului este influenţată <strong>de</strong> 2 factori princip<strong>al</strong>i: gradul lor <strong>de</strong> diversificare productivăşi modul <strong>de</strong> <strong>al</strong>ocare a resurselor în aceste ţări. Astfel, evoluţiile spre o diversificareproductivă mai ridicată - asociate cu nivelul ridicat <strong>al</strong> veniturilor - pot influenţa nivelulimporturilor în două maniere diferite. În manieră indirectă nivelurile ridicate <strong>al</strong>eveniturilor antrenează o cerere <strong>din</strong> ce în ce mai diversificată iar în manieră directă,nivelul importurilor poate fi explicat <strong>de</strong> nevoia completării penuriei. Acest ultim efectse explică prin faptul că nevoile <strong>de</strong> produse primare cresc şi nu vor fi satisfăcute prinresursele domestice disponibile astfel că va rezulta o cerere ridicată pentru mărfurifinite şi intermediare, obţinute în cantităţi insuficiente.Pentru a reduce <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa <strong>de</strong> exterior, anumite ţări au adoptat şi adoptăpolitici <strong>de</strong> substituire a importurilor. Politica <strong>de</strong> substituire a importurilor estecunoscută ca fiind una <strong>din</strong> politicile <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare economică pe baza comerţuluiexterior. Pentru a aplica o astfel <strong>de</strong> politică sunt necesare instrumente tarifare cum ar fiaplicarea <strong>de</strong> taxe vam<strong>al</strong>e ridicate asupra produselor finite şi nule asupra inputurilor, <strong>din</strong>motive <strong>de</strong> efecte <strong>de</strong> consum şi <strong>de</strong> protecţie. Neajunsurile fundament<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e acesteipolitici sunt că, în urma aplicării ei nu se reduc importurile ci ele se modifică înstructură. Producţia naţion<strong>al</strong>ă se extin<strong>de</strong> asupra unei game <strong>de</strong> mărfuri <strong>de</strong> consum şinecesită o creştere foarte marcantă în domeniul mărfurilor intermediare şi a mărfurilor<strong>de</strong> echipament. Depen<strong>de</strong>nţa <strong>de</strong> exterior nu este diminuată, producerea anumitor mărfuripoate să fie mai costisitoare <strong>de</strong>cât importul, fapt ce <strong>de</strong>termină, în consecinţă, apariţia <strong>de</strong>tensiuni soci<strong>al</strong>e, respectiv <strong>de</strong>zechilibre. Majoritatea economiştilor au fost <strong>de</strong> părere căstrategia <strong>de</strong> substituire a importurilor a fost una în mare parte fără succes.Nu ne propunem să abordăm mai pe larg aspectele normative <strong>al</strong>e comerţuluiinternaţion<strong>al</strong>, respectiv politicile comerci<strong>al</strong>e adoptate <strong>de</strong> către state. Scopul nostru a fost<strong>de</strong> a surprin<strong>de</strong> câteva indicii importante <strong>al</strong>e relaţiei <strong>din</strong>tre comerţul internaţion<strong>al</strong> şicreşterea economică.ConcluziiSuntem acum în măsură <strong>de</strong> a sintetiza care sunt princip<strong>al</strong>ele argumente privindrelaţia <strong>din</strong>tre comerţul internaţion<strong>al</strong> şi creşterea economică. În primul rând, comerţulinternaţion<strong>al</strong> este un important stimulent pentru creşterea economică <strong>de</strong>oarece ellărgeşte capacităţile unei ţări <strong>de</strong> consum, creşte outputul mondi<strong>al</strong> şi asigură acces laresurse rare. Comerţul internaţion<strong>al</strong>, prin promovarea şi recompensarea sectoareloreconomiei în care ţările posedă avantaje comparative, ajută ţările să atingă nivele <strong>de</strong><strong>de</strong>zvoltare în termeni <strong>de</strong> eficienţă în muncă sau în termeni <strong>de</strong> înzestrare factori<strong>al</strong>ă. Întrolume bazată pe comerţ liber, preţurile internaţion<strong>al</strong>e şi costurile <strong>de</strong> producţie<strong>de</strong>termină cât trebuie să comerci<strong>al</strong>izeze o ţară pentru a maximiza bunăstarea sanaţion<strong>al</strong>ă. În consecinţă, pentru a promova creşterea, respectiv <strong>de</strong>zvoltarea economică,e necesară o politică comerci<strong>al</strong>ă <strong>de</strong> orientare spre exterior.Relaţia <strong>din</strong>tre comerţ şi creşterea economică nu este univocă. Putem afirma căexistă şi relaţia creştere – comerţ, intermediată <strong>de</strong> cel mai important <strong>de</strong>terminant <strong>al</strong>creşterii pe termen lung şi anume <strong>de</strong> progresul tehnic.În ceea ce ne priveşte, am fost interesaţi să urmărim relaţia comerţ – creştereprin prisma faptului că, comerţul internaţion<strong>al</strong> este motorul creşterii. În acest scop, am147
Revista Tinerilor Economiştian<strong>al</strong>izat pe rând relaţia <strong>din</strong>tre cele două componente <strong>al</strong>e comerţului exterior <strong>al</strong> unei ţări- exporturile, respectiv importurile - cu creşterea economică. Am re<strong>al</strong>izat o incursiuneatât a abordărilor teoretice cât şi a abordărilor empirice. În urma incursiunii în domeniulempiric, am constatat că în situaţia în care s-a studiat relaţia pe cazul ţărilor slab<strong>de</strong>zvoltate, corelaţia exporturi - creştere a fost slabă. Acest fapt a fost pus pe seamainexistenţei unui nivel minim <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare <strong>al</strong> ţărilor în cauză dar şi pe seamainconsistenţei datelor. Expansiunea exporturilor nu se datorează întot<strong>de</strong>auna unor cauzelegate <strong>de</strong> eficienţă pe bază <strong>de</strong> randamente crescătoare. Dacă expansiunea exporturiloreste datorată unei <strong>de</strong>v<strong>al</strong>orizări a mone<strong>de</strong>i naţion<strong>al</strong>e, pe măsură ce ţara importă mărfurisofisticate pe care firmele s<strong>al</strong>e nu le poate produce cu productivitate în măsură să facăfaţă concurenţilor, atunci ea poate să ducă la un exce<strong>de</strong>nt <strong>al</strong> b<strong>al</strong>anţei comerci<strong>al</strong>e darsca<strong>de</strong> nivelul <strong>de</strong> trai <strong>al</strong> populaţiei. În caz contrar, abilitatea unei ţări <strong>de</strong> a exporta multemărfuri obţinute cu o productivitate mare, fapt care permite naţiunii să importe mărfuricu productivitate mică este o ţintă <strong>de</strong>zirabilă, tradusă prin productivitate naţion<strong>al</strong>ă maimare.BIBLIOGRAFIE1. B<strong>al</strong>assa, B. “Exports and Economic Growth” , Journ<strong>al</strong> of DevelopmentEconomics, 5, 1978, p.181-1892. Dominiguez, L. “Economic Growth and Import Requirements”, Journ<strong>al</strong> ofDevelopment Studies, 6(3), 1970, p.283-2993. Emery, R. “The Relation of Exports and Economic Growth”, Kyklos 20,no.2, 1967, 470-4864. Fe<strong>de</strong>r, G. “On Exports and Economic Growth”, Journ<strong>al</strong> ofDevelopment Economics, 12, 1983, p.59-735. Grossman, G.,Helpman E.Innovation and Growth in the Glob<strong>al</strong> Economy, CambridgeMass.: MIT Press, 19916. Kavoussi, R. M. “Internation<strong>al</strong> Tra<strong>de</strong> and Economic Development: RecentExperience of Developing Countries”, Journ<strong>al</strong> ofDevelopment Affairs, no.19, p.379-3927. Tyler, W. “Growth and Export Expansion in Developing Countries”,Journ<strong>al</strong> of Development Economics, 9, 1981, 121-130148
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>eCADRUL ECONOMIEI MONDIALE POSTBELICE. ÎNCEPUTURI ŞI PREMISE.Asist. univ. drd. S<strong>al</strong>anţă MihaelaUniversitatea “Babeş-Bolyai” Cluj-Napoca,Facultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: During the last three centuries, Europe was the scene formore than 160 wars. From <strong>al</strong>l of these, the two world wars were theones that had a great impact on humanity, but the Second WorldWar was the bloodiest war from entire human history. This conflictcaused the perturbation of economic<strong>al</strong> and politic<strong>al</strong> world or<strong>de</strong>r, hadmany and very severe consequences for the entire world. Theseconsequences were economic<strong>al</strong>, politic<strong>al</strong>, soci<strong>al</strong> and<strong>de</strong>mographic<strong>al</strong>. On this paper we will try to un<strong>de</strong>rline a few of theseconsequences, and especi<strong>al</strong>ly the economic ones. Coming back topeace meant a new economic<strong>al</strong> or<strong>de</strong>r, a new b<strong>al</strong>ance of power an<strong>de</strong>ven a new equilibrium.Key words: economic consequences, new economic<strong>al</strong> or<strong>de</strong>r, b<strong>al</strong>ance ofpower, human loses, weapons.Europa a fost în timpul ultimelor trei secole scena <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfăşurare a aproximativ160 <strong>de</strong> războaie, <strong>din</strong>tre care două <strong>de</strong> anvergură mondi<strong>al</strong>ă în timpul unei singuregeneraţii. Datorită acestei re<strong>al</strong>ităţi, secolul XX a fost numit secolul violenţei, <strong>al</strong> terorii,<strong>al</strong> confruntărilor si <strong>al</strong> războaielor. Cele două conflagraţii mondi<strong>al</strong>e au zguduit <strong>din</strong>temelii omenirea, însă cel <strong>de</strong>-<strong>al</strong> Doilea Război Mondi<strong>al</strong> a fost consi<strong>de</strong>rat cel maisângeros conflict <strong>din</strong> istoria omenirii. Izbucnirea acestui conflict a dus la ruptura, întrunmod brut<strong>al</strong>, a or<strong>din</strong>ii economice si politice existente. Din aceste consi<strong>de</strong>rente,revenirea la starea <strong>de</strong> pace a însemnat o noua or<strong>din</strong>e economica, un nou raport <strong>de</strong> fortesi chiar un nou echilibru.Evoluţiile ulterioare <strong>al</strong>e tuturor statelor, indiferent <strong>de</strong> gradul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltareeconomica, <strong>de</strong> regimul politic si <strong>de</strong> poziţia geografica, au fost marcate, influenţate şichiar conturate <strong>de</strong> mutatiile profun<strong>de</strong> survenite în viata economica si politica mondi<strong>al</strong>a.Toate statele au avut o evoluţie gradu<strong>al</strong>a, în mai multe etape, cu trăsături specifice,<strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> cultura, civilizatia si tradiţiile proprii, dar au existat si câteva trăsăturicomune. An<strong>al</strong>iza acestora conturează starea economiei mondi<strong>al</strong>e si mai <strong>al</strong>es evi<strong>de</strong>nţiazăten<strong>din</strong>ţele care se profilează în viitorul si evoluţia acestuia.Consecinţele războiului pot fi apreciate <strong>din</strong> perspective multiple: pier<strong>de</strong>riumane, pier<strong>de</strong>ri materi<strong>al</strong>e, perturbaţii <strong>de</strong>mografice, <strong>de</strong>zechilibre soci<strong>al</strong>e, <strong>de</strong>turnări <strong>al</strong>efluxurilor monetare şi financiare etc.Aspectul care apare ca fiind cel mai vizibil şi oarecum mai uşor <strong>de</strong> cuantificateste cel <strong>al</strong> pier<strong>de</strong>rile umane si materi<strong>al</strong>e. Acestea au atins cote impresionante, afectândviata economica mondi<strong>al</strong>a. Din cele 61 <strong>de</strong> state beligerante, cel mai grav afectate <strong>de</strong> Cel<strong>de</strong>-<strong>al</strong> Doilea Război Mondi<strong>al</strong> au fost statele europene, pentru că aici s-au dat cele maimari bătălii, cu cele mai vaste distrugeri şi cu cele mai profun<strong>de</strong> repercusiuni. Europa aînregistrat imense perturbatii <strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>de</strong>mografic: circa 40-50 milioane <strong>de</strong>morti, la care se mai adauga 30 milioane <strong>de</strong> oameni dislocati, aproximativ 11 milioane149
Revista Tinerilor Economişti<strong>de</strong>portati <strong>din</strong> diferite motive 28 si <strong>al</strong>te 11 milioane refugiati. Aceste cifre uriaşe s-audatorat, nu numai dimensiunilor fără prece<strong>de</strong>nt <strong>al</strong>e bătăliilor, ci mai <strong>al</strong>es <strong>de</strong>zvoltării şiperfecţionării tehnicilor militare şi a armelor <strong>de</strong> luptă, apariţia unor tipuri noi <strong>de</strong> armecu o forţă <strong>de</strong> foc şi <strong>de</strong> distrugere comparabil mai mare <strong>de</strong>cât cele <strong>de</strong>ja existente.Aceste perturbatii <strong>de</strong>mografice au avut grave consecinţe asupra fortei <strong>de</strong>muncă, concretizate în lipsa acuta a fortei <strong>de</strong> muncă si într-o structură <strong>de</strong>zechilibrata aacesteia. Pentru a înlocui bărbaţii mobilizaţi dar şi pentru a asigura forţă <strong>de</strong> muncăsuplimentară, un număr impresionant <strong>de</strong> femei au fost puse să muncească în uzine, înagricultură şi chiar în diverse servicii <strong>al</strong>e trupelor operative. La aceste re<strong>al</strong>ităţi s-ar maiputea adăuga si rata scăzută a nat<strong>al</strong>ităţii si în acelasi timp a speranţei <strong>de</strong> viata. Aspecteleenumerate au avut grave repercusiuni asupra procesului <strong>de</strong> productie generând, pe <strong>de</strong> oparte, restrângerea cererii pe pieţele interne si, pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>ta parte, au îngreunat procesul <strong>de</strong>reconstrucţie economica.În drumul lor spre victorie, SUA, bazându-se pe imensul lor potenţi<strong>al</strong>industri<strong>al</strong>, pe lângă cele 15 milioane <strong>de</strong> oameni trimişi pe front, au produs imensecantităţi <strong>de</strong> armament. Americanii au produs, în opinia lui Toffler 29 , aproximativ 6milioane <strong>de</strong> puşti şi mitr<strong>al</strong>iere, la care s-au adăugat peste 300.000 <strong>de</strong> avioane, cam10.000 <strong>de</strong> tancuri şi <strong>al</strong>te vehicule blindate, precum şi 71.000 <strong>de</strong> nave maritime. Nutrebuie omise nici cele aproximativ 41 miliar<strong>de</strong> <strong>de</strong> cartuşe.Pe lângă imensul potenţi<strong>al</strong> industri<strong>al</strong> folosit în interesul războiului, cea De-aDoua Mare Conflagraţie Mondi<strong>al</strong>ă “a <strong>de</strong>monstrat covârşitorul potenţi<strong>al</strong> <strong>de</strong>industri<strong>al</strong>izare a morţii” 30 . Dacă naziştii au reuşit să asasineze 6 milioane <strong>de</strong> evreiutilizând un a<strong>de</strong>vărat sistem <strong>de</strong> fabrică - re<strong>al</strong>izând nişte veritabile lanţuri <strong>de</strong> montaj <strong>al</strong>emorţii, războiul, în ansamblul şi complexitatea lui a dus la masacrarea a 15 milioane <strong>de</strong>soldaţi <strong>din</strong> toate ţările beligerante, <strong>al</strong>ături <strong>de</strong> aproximativ <strong>de</strong> două ori mai mulţi civili.De asemenea, nici pier<strong>de</strong>rile materi<strong>al</strong>e nu trebuie ignorate. Există însă o latură,o dimensiune a acestor pier<strong>de</strong>ri, care nu a putut fi ev<strong>al</strong>uată, şi anume distrugereapatrimoniului cultur<strong>al</strong> european. Aceste distrugeri nu vor putea fi niciodată recuperatesau înlocuite, fiind irecuperabil pierdute.Distrugerile provocate <strong>de</strong> părţile aflate în conflict, prin bombardamente,sabotaje, etc., au fost ev<strong>al</strong>uate la 2000 miliar<strong>de</strong> dolari. Pe toată durata războiului au fostarse şi <strong>de</strong>vastate, numai în URSS, peste 70.000 <strong>de</strong> loc<strong>al</strong>ităţi, <strong>din</strong> care 1.710 oraşe, careofereau adăpost unui număr <strong>de</strong> aproximativ 25 milioane <strong>de</strong> locuitori. De asemenea, aufost distruse 31.850 fabrici, 400.000 <strong>de</strong> spit<strong>al</strong>e, 84.000 <strong>de</strong> şcoli, 98.000 <strong>de</strong> colhozuri, lacare se adaugă 5.000 km <strong>de</strong> c<strong>al</strong>e ferată distruşi şi dispariţia a jumătate <strong>din</strong> şeptelulcorespunzător perioa<strong>de</strong>i interbelice. Tara care a fost cel mai grav afectata <strong>de</strong> război, <strong>din</strong>punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re materi<strong>al</strong>, a fost <strong>de</strong>ci, Uniunea Sovietica, pier<strong>de</strong>rile materi<strong>al</strong>e <strong>al</strong>eacesteia fiind ev<strong>al</strong>uate ca <strong>de</strong> cinci ori mai mari <strong>de</strong>cât venitul naţion<strong>al</strong> <strong>al</strong> acesteia în 1941şi peste 1 milion <strong>de</strong> mile pătrate <strong>din</strong> suprafaţa ţării fiind <strong>de</strong>vastate.Acest război atinsese niveluri fără prece<strong>de</strong>nt <strong>al</strong>e distrugerii în masă, încă înainte<strong>de</strong> a se face apel la bombele atomice. Spre exemplu, în data <strong>de</strong> 9 martie 1945, oraşulTokyo a fost lovit <strong>de</strong> 334 bombardiere americane B29, care într-un singur atac au28 6 milioane <strong>de</strong>portati pe motive rasi<strong>al</strong>e <strong>de</strong> catre fascisti si aproximativ 5 milioane<strong>de</strong>portati pe motive politice.29 Alvin şi Heidi Toffler, Război şi anti-război. Supravieţuirea în zorii secolului XXI,Bucureşti, Ed. Antet, 1995.30 Op.cit., p. 54150
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>edistrus 267.171 clădiri, a ucis 84.000 <strong>de</strong> civili, a rănit aproape 40.000 <strong>de</strong> oameni, şi adistrus oraşul pe o suprafaţă <strong>de</strong> aproximativ 41 km 2 . Acesta a fost unul <strong>din</strong>tre cele mai<strong>de</strong>vastatoare raiduri aeriene, dar nu trebuie omise sau minim<strong>al</strong>izate nici cele asupraoraşelor Coventry <strong>din</strong> Anglia sau Dresda <strong>din</strong> Germania, sau cele asupra oraşelor relativmici <strong>de</strong> pe tot cuprinsul Europei.Mai mult, pentru susţinerea efortului <strong>de</strong> război, având în ve<strong>de</strong>re că s-au cheltuitpentru finanţarea operaţiunilor militare aproximativ 1.100 miliar<strong>de</strong> dolari (la cursulanului 1938), statele beligerante au apelat la o fisc<strong>al</strong>itate excesiva, la inflaţie si în ultimainstanţă la împrumuturi interne si externe, acţiuni care vor îngreuna activitateaulterioară <strong>de</strong> refacere economica.Cu toate acestea, profitul obţinut <strong>de</strong> SUA a fost unul extrem <strong>de</strong> mare: populaţiaa <strong>de</strong>venit mai prosperă şi mult mai mobilă; iar datorită comenzilor <strong>de</strong> război a fostposibilă ieşirea <strong>din</strong> perioada <strong>de</strong> <strong>de</strong>presiune economică, astfel că pe teritoriul SUA aufost construite noi oraşe, noi industrii, şi s-a impus un nou stil <strong>de</strong> viaţă, bazat şi pe noileaveri obţinute în această perioadă. Un <strong>al</strong>t aspect, <strong>de</strong>mn <strong>de</strong> luat în seamă, este implicareastatului american în transformarea soldaţilor repatriaţi în civili, aproximativ 9 milioaneîntr-un an, prin intermediul “Operaţiunii Covorul Fermecat” (Operation Magic Carpet).Nu acelaşi lucru se poate spune <strong>de</strong>spre Europa sau Asia. Aici milioane <strong>de</strong>oameni încercau să se întoarcă la ceea ce fusese înainte <strong>de</strong> război casa lor, dar pentrufoarte mulţi <strong>din</strong>tre ei, ceea ce au găsit a fost doar dărâmături, moloz sau nimic. Acestere<strong>al</strong>ităţi au obligat pe învingători să ia primele măsuri pentru a reorganiza viaţa soci<strong>al</strong>ăşi economică: au înfiinţat lagăre speci<strong>al</strong>e pentru “persoanele dislocate”, pentru cele carenu puteau să îşi asigure singure strictul necesar supravieţuirii, s-a încercat restabilireaserviciilor publice etc.“Nici o conflagraţie <strong>din</strong> trecutul milenar <strong>al</strong> omenirii nu a acumulat atâtea dramemor<strong>al</strong>e şi ruine materi<strong>al</strong>e ca cel <strong>de</strong> <strong>al</strong> doilea război mondi<strong>al</strong> 31 ”.Consecinţele şi urmările au fost inimaginabile: câteva ţări au fost pustiiteaproape în întregime; mii <strong>de</strong> oraşe au fost lăsate în ruină; sute <strong>de</strong> mii <strong>de</strong> comune şi sateau dispărut <strong>de</strong> pe hartă; milioane <strong>de</strong> monumente, edificii şi locuinţe au fost distruse.Distruse au fost şi forţele <strong>de</strong> producţie, maşinile şi utilajele au fost <strong>de</strong>montate şitransferate. Toate aceste distrugeri materi<strong>al</strong>e au fost combinate şi cu uriaşele costuri <strong>al</strong>erăzboiului. Pe lângă costurile directe, adică cele legate <strong>de</strong> susţinerea, <strong>din</strong> toate punctele<strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re, a armatei, mai trebuie adăugate pier<strong>de</strong>rile temporare <strong>al</strong>e veniturilor <strong>din</strong>industrie şi agricultură. Un <strong>al</strong>t element care a îngreunat refacerea ţărilor implicate înrăzboi au fost recompensele materi<strong>al</strong>e oferite <strong>de</strong> către stat văduvelor, orfanilor,inv<strong>al</strong>izilor etc., care nu au făcut <strong>de</strong>cât să încarce şi mai mult bugetele <strong>de</strong> cheltuieli <strong>al</strong>estatelor, <strong>de</strong>ja <strong>de</strong>ficitare.Cel <strong>de</strong> <strong>al</strong> Doilea Război Mondi<strong>al</strong>, care a durat aproape 6 ani, a lăsat lumeacivilizată, într-o mare măsură, în ruină, a lăsat în urma sa aproximativ 30 milioane <strong>de</strong>morţi şi a distrus marile imperii, dar poate cel mai important aspect este că “un nou şi<strong>de</strong> neimaginat potenţi<strong>al</strong> armat, fără prece<strong>de</strong>nt, a fost revărsat peste glob” 32 .Pe durata conflictului Europa a înregistrat imense perturbatii <strong>din</strong> punct <strong>de</strong>ve<strong>de</strong>re <strong>de</strong>mografic: au fost mobilizaţi circa 110 milioane <strong>de</strong> oameni, iar pier<strong>de</strong>rile31 Gheorghe Cazan (coord.),Marea conflagraţie a secolului XX- Al Doilea RăzboiMondi<strong>al</strong>, Bucureşti, Ed. Politică, 1974, p. 542.32 James L. Stokesbury, A Short History of World War II, Ed. Didactică şi PedagogicăR.A., Bucureşti, 1993, p.11.151
Revista Tinerilor Economiştiumane au fost estimate între 40 şi 50 milioane <strong>de</strong> oameni. Aceste cifre uriaşe s-audatorat, nu numai dimensiunilor fără prece<strong>de</strong>nt <strong>al</strong>e bătăliilor, ci mai <strong>al</strong>es <strong>de</strong>zvoltării şiperfecţionării tehnicilor militare şi a armelor <strong>de</strong> luptă, apariţia unor tipuri noi <strong>de</strong> armecu o forţă <strong>de</strong> foc şi <strong>de</strong> distrugere comparabil mai mare <strong>de</strong>cât cele <strong>de</strong>ja existente.În timpul celui <strong>de</strong> <strong>al</strong> doilea Război Mondi<strong>al</strong> omenirea a asistat la revoluţionareatehnicilor militare, ca urmare a aportului adus <strong>de</strong> oamenii <strong>de</strong> ştiinţă la mo<strong>de</strong>rnizarea şiperfecţionarea mijloacelor <strong>de</strong> luptă. Astfel în aviaţie, progresele au vizat viteza, raza <strong>de</strong>acţiune, sarcina utilă şi plafonul <strong>de</strong> zbor. Cea mai <strong>de</strong> seamă re<strong>al</strong>izare în acest domeniu aconstituit-o, fără îndoi<strong>al</strong>ă, apariţia avionului cu reacţie (ultimele luni <strong>al</strong>e războiului). Înartilerie reapar, îmbunătăţite, proiectilele autopropulsate. O <strong>al</strong>tă mare re<strong>al</strong>izare, în acestdomeniu, a fost racheta b<strong>al</strong>istică cu rază mare <strong>de</strong> acţiune, prefigurând armele strategice<strong>din</strong> zilele noastre. De asemenea, oamenii <strong>de</strong> ştiinţă au găsit o aplicare revoluţionară acunoştinţelor lor în tehnica militară.În primul rând, au folosit proprietăţile un<strong>de</strong>lor electro-magnetice <strong>de</strong> în<strong>al</strong>tăfrecvenţă la <strong>de</strong>tectarea <strong>de</strong> la distanţă a obiectivelor, adică radarul.În <strong>al</strong> doilea rând au aplicat fizica nucleară în ve<strong>de</strong>rea construirii bombeiatomice. Progresele nu s-au oprit aici şi <strong>al</strong>te ramuri vor cunoaşte progrese rapi<strong>de</strong>, cumar fi chimia sintetică, electronica, medicina şi în speci<strong>al</strong> chirurgia, etc.Toate aceste arme noi şi performante erau costisitoare. Producerea mijloacelormilitare cele mai noi a necesitat resurse financiare imense, care la rândul lor aunecesitat eforturi susţinute <strong>din</strong> partea populaţiei. Astfel că, producţia bunurilor <strong>de</strong>consum a scăzut vizibil, ajungând ca în scurt timp să nu mai satisfacă minimul <strong>de</strong>subzistenţă. Consecinţele au fost multiple - mai întâi sub<strong>al</strong>imentaţia, foametea şi lipsa<strong>de</strong> igienă, apoi apariţia unor m<strong>al</strong>adii ca tifosul, m<strong>al</strong>aria, tuberculoza, ce au condus lacreşterea mort<strong>al</strong>ităţii.Având ca unic scop înfrângerea inamicului, aproape întreg potenţi<strong>al</strong>ul uman şieconomic <strong>al</strong> ţărilor implicate în război a fost mobilizat în exclusivitate spre sectorulmilitar. Întreprin<strong>de</strong>rile au fost reorganizate, trecându-se spre industriile specificerăzboiului, iar muncitorii s-au rec<strong>al</strong>ificat. Devine <strong>din</strong> ce în ce mai importantă, fabricarea<strong>de</strong> avioane, tancuri, tunuri, puşti şi <strong>al</strong>te arme ucigătoare. Spre exemplu, SUA, Germaniaşi Anglia, între 1939-1945, şi URSS între 1941-1945 au fabricat 653.000 avioane,287.000 tancuri şi 1.041.000 tunuri 33 . Doar în 1944, Germania a produs 17.8000tancuri, Uniunea Sovietică 29.000, Marea Britanie dor 5.000, iar SUA 17.500 (cu12.000 tancuri mai puţin <strong>de</strong>cât în anul prece<strong>de</strong>nt) 34 .Cele mai reprezentative date sunt, însă, cele referitoare la producţia <strong>de</strong> aparate<strong>de</strong> zbor, pentru că e lesne <strong>de</strong> înţeles, că fără acestea, nici infanteria nici marina nuputeau acţiona cu succes. O bună coordonare a aviaţiei pe lângă faptul că făcea posibilăvictoria în diferite campanii, reuşea să producă pier<strong>de</strong>ri importante şi afecteze <strong>de</strong>stul <strong>de</strong>grav economia inamicilor.În 1943-1944 SUA produceau o navă pe zi şi un avion la fiecare cinci minute.Din datele tabelului se poate observa superioritatea <strong>al</strong>ianţei anglo-americaneasupra Axei în ceea ce priveşte producţia aparatelor <strong>de</strong> zbor.33 Gheorghe Cazan (coord.), Marea conflagratie a secolului XX - Al Doilea RăzboiMondi<strong>al</strong>, Bucureşti, Ed. Politică, 1974, p.537.34 Paul Kennedy, The Rise and the F<strong>al</strong>l of the Great Powers, New York, VintageBooks, 1989, p. 353.152
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>eTabelul 1 Producţia <strong>de</strong> avioane, 1939-1945 351939 1940 1941 1942 1943 1944 1945SUA 5.856 12.804 26.277 47.836 85.898 96.318 49.761URSS 10.382 10.565 15.735 25.436 34.900 40.300 20.900Marea Britanie 7.940 15.049 20.094 23.672 26.263 26.461 12.070Commonwe<strong>al</strong>th 250 1.100 2.600 4.575 4.700 4.575 2.075TOTAL ALIAŢI 24.178 39.518 64.706 101.519 151.761 167.654 84.806Germania 8.295 10.247 11.776 15.409 24.807 39.807 7.540Japonia 4.467 4.768 5.088 8.861 16.693 28.180 11.066It<strong>al</strong>ia 1.800 1.800 2.400 2.400 1.600 - -TOTAL AXA 14.562 16.815 19.264 26.670 43.100 67.987 18.606Aliaţii erau superiori şi în ceea ce priveşte tipul <strong>de</strong> armament pe care îlproduceau. În timp ce puterile Axei puteau să producă arme avansate (jet fighters, nave23 U) în cantităţi mici, <strong>al</strong>iaţii puteau să producă noi tipuri <strong>de</strong> arme (Superfortresses,Mustangs, light fleet carriers) fără prea mari probleme. Asta pentru că <strong>al</strong>iaţii aveau unpotenţi<strong>al</strong> manufacturier dublu, faţă <strong>de</strong> puterile Axei, un potenţi<strong>al</strong> <strong>de</strong> război şi un venitnaţion<strong>al</strong> <strong>de</strong> trei ori mai mare, chiar dacă venitul Franţei era tot<strong>al</strong>izat la cel <strong>al</strong> Germaniei.În anul 1943, Marea Britanie cheltuia pentru producţia <strong>de</strong> armament cca. 11,1 miliar<strong>de</strong>dolari (dolari la nivelul anului 1944), URSS - 13.9 miliar<strong>de</strong> dolari, SUA - 37.5 miliar<strong>de</strong>,adică un tot<strong>al</strong> <strong>de</strong> 62.5 miliar<strong>de</strong> dolari pentru puterile <strong>al</strong>iat, faţă <strong>de</strong> 18.3 miliar<strong>de</strong> dolari<strong>al</strong>e Axei, <strong>din</strong> care 13.8 miliar<strong>de</strong> - Germania şi 4.5 miliar<strong>de</strong> - Japonia.Cea mai mare re<strong>al</strong>izare în domeniul înarmării a constituit-o, fără doar şi poate,bomba atomică. După şase ani <strong>de</strong> cercetări asidue şi aproximativ 2,5 miliar<strong>de</strong> dolariinvestiţi în acest proiect, o bombă atomică test - prima <strong>de</strong> acest fel <strong>din</strong> istorie - aexplodat în New Mexico, la Los Alamos, pe 16 iulie 1945.Primul pas făcut în direcţia obţinerii unei astfel <strong>de</strong> arme, l-au re<strong>al</strong>izat în 1938,doi germani, Otto Hahn şi Fritz Strassmann, <strong>de</strong> la Institutul berlinez “Kaiser-Wilhelm”,şi a constat în prima fisiune a unui nucleu <strong>de</strong> uraniu. Vor mai exista şi <strong>al</strong>ţi savanţi carese vor preocupa <strong>de</strong> probleme similare: Niels Bohr, Joliot Curie - încearcă să re<strong>al</strong>izeze o“<strong>de</strong>zintegrare în lanţ” a 10 tone uraniu, Albert Einstein, Fermi, Szilard, Wigner, EdgarSengier.La aproximativ doi ani, în toamna lui 1940, se <strong>de</strong>clanşează Planul Manhattan,prin cooperarea <strong>din</strong>tre cercetătorii francezi, britanici, germani (emigranţi) şi americani.Cercetările se re<strong>al</strong>izează în mai multe locaţii: Berkley, Los Alamos, Hanfosd şiOakridge 36 . În momentul în care savanţii <strong>de</strong>scoperă bomba atomică, este <strong>de</strong>ja preatârziu pentru a putea fi folosită pe fronturile europene.Explozia acestei prime bombe atomice a avut loc în prima zi a Conferinţei <strong>de</strong> laPotsdam, conferinţă în timpul căreia i-a fost trimis Japoniei un ultimatum prin care i secerea capitularea imediată. Un refuz <strong>al</strong> Japoniei, ar fi provocat utilizarea unei noi şiteribile arme, fără a se preciza <strong>de</strong>spre ce fel <strong>de</strong> armă este vorba. Japonezii, consi<strong>de</strong>rândcă <strong>de</strong>ja au fost folosite împotriva lor cele mai teribile arme existente, vor anunţacontinuarea luptei. Noul preşe<strong>din</strong>te <strong>al</strong> SUA, Harry Truman, autorizează lansarea noii35 Ibi<strong>de</strong>m, p.354.36 un oraş construit speci<strong>al</strong> pentru acest proiect, care adăpostea 75.000 locuitori <strong>din</strong> cele150.000 persoane implicate în Proiectul Manhattan153
Revista Tinerilor Economiştibombe, oricând după 3 august 1945 atunci când condiţiile meteo vor fi favorabile. 37 Separe că această <strong>de</strong>cizie n-a fost rezultatul unei foarte profun<strong>de</strong> an<strong>al</strong>ize a consecinţelor.Speci<strong>al</strong>iştii militari şi conducătorii politicii au avut numeroase discuţii cu oamenii <strong>de</strong>ştiinţă care au creat bomba. În aceste discuţii au fost făcute câteva sugestii, <strong>de</strong>stul <strong>de</strong>firave, privind invitarea japonezilor la o <strong>de</strong>monstraţie, în i<strong>de</strong>ea că aceştia ar puteaconştientiza consecinţele utilizării unei astfel <strong>de</strong> arme. Aceste sugestii nu s-au bucuratînsă <strong>de</strong> un sprijin prea mare, consi<strong>de</strong>rându-se că bombele au fost create pentru a fiutilizate, comitetul ştiinţific recomandând ca un oraş japonez să fie lovit, astfel încâtjaponezii să-şi poată face o i<strong>de</strong>e clară <strong>de</strong>spre forţa <strong>de</strong>ţinută, în acel moment, <strong>de</strong> inamiciilor.Pe data <strong>de</strong> 12 iulie, 150 <strong>de</strong> speci<strong>al</strong>işti au fost supuşi unui referendum:• pentru o <strong>de</strong>monstraţie militară în Japonia, urmată <strong>de</strong> o nouă cerere <strong>de</strong>capitulare, au votat 46% <strong>din</strong> cei interogaţi;• pentru o <strong>de</strong>monstraţie în SUA, în faţa reprezentanţilor Japoniei, au optat26% <strong>de</strong> cercetători;• pentru o acţiune pur militară, s-au pronunţat 15,33%;• pentru o <strong>de</strong>monstraţie publică, fără legătură cu Japonia, au votat 10,67%<strong>din</strong> cei chestionaţi;• pentru renunţarea la orice folosire a bombei şi păstrarea secretului, s-aupronunţat 4% 38 .Alegerea oraşului nu a fost una dificilă, în Japonia existând doar 4 oraşe -Kyoto, Hiroshima, Nagasaki şi Kokura, care nu suferiseră prejudicii majore. Primaopţiune a fost oraşul Kyoto, dar acesta reprezenta pentru japonezi un loc sfânt, uncentru <strong>al</strong> peregrinărilor religioase şi cultur<strong>al</strong>e şi sediul tradiţion<strong>al</strong> <strong>al</strong> împăraţilor înperioada şogunatului. Cea <strong>de</strong> a doua opţiune a fost oraşul Hiroshima, un oraş industri<strong>al</strong>,cu o suprafaţă <strong>de</strong> 7 mile pătrate şi aproximativ 350.000 locuitori.În 6 august 1945, la ora 9 15 dimineaţa, avionul B-29, numit Enola Gay, pilotat<strong>de</strong> colonelul Tibbets, lansează <strong>de</strong>asupra centrului oraşului o bombă <strong>de</strong> 4,5 tone, numităLittle boy, care explo<strong>de</strong>ază în aer, la 600m <strong>de</strong> sol şi <strong>de</strong>gajă o lumină orbitoare. Oraşuleste acoperit <strong>de</strong> un nor <strong>de</strong> flăcări, fum şi praf în formă <strong>de</strong> ciupercă. Într-o secundă osuprafaţă <strong>de</strong> 2,5 km <strong>din</strong> oraş a dispărut şi aproximativ 78.150 <strong>de</strong> oameni au murit,13.983 dispăruţi şi 37.425 răniţi, faţă <strong>de</strong> cele 20.000 aproximate <strong>de</strong> Oppenheimer.Oraşul Hiroshima a fost distrus, şi s-a creat un <strong>de</strong>şert atomic pe o suprafaţă <strong>de</strong> 11 km 2 .În mijlocul teroarei şi <strong>de</strong>zastrului se năştea era atomică.O bombă cu plutoniu, <strong>de</strong> 5 tone, numită Fat man, este lansată la 9 august 1945,ora 10.58, asupra oraşului Nagasaki. Numărul morţilor a fost <strong>de</strong> 73.884 şi încă 74.904răniţi. Un <strong>al</strong>t oraş distrus, o <strong>al</strong>tă tragedie pentru umanitate, dar ce mai însemna otragedie în plus?Motivele care au stat la baza <strong>de</strong>ciziei privind utilizarea bombei rămân totuşi nepe <strong>de</strong>plin elucidate. Să fi fost dorinţa americanilor <strong>de</strong> a-şi reduce pe cât posibil numărul<strong>de</strong> victime? Să fi fost o mod<strong>al</strong>itate prin care se justifica cheltuirea acestei sumeexorbitante pentru proiectul Manhattan? Să fi fost un avertisment pentru St<strong>al</strong>in? Separe, că toate aceste întrebări rămân fără un răspuns mulţumitor, sau poate răspunsul arfi: câte puţin <strong>din</strong> fiecare.37 între 3 şi 6 august a fost un taifun.38 Jacques <strong>de</strong> Launay, Mari <strong>de</strong>cizii <strong>al</strong>e celui <strong>de</strong>-<strong>al</strong>doilea război mondi<strong>al</strong>, Bucureşti, Ed.Ştiinţifică şi Enciclopedică, 1988, p.401.154
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>eÎncepând cu 1946, după Hiroshima şi Nagasaki, SUA experimentează maimulte explozii nucleare, în jurul atolului Bikini. Sovieticii la rândul lor, pentru a reduce<strong>din</strong> handicap întreprind cercetări intensive. În aceste condiţii, în lume se <strong>de</strong>clanşeazăteroarea unui nou război şi se intră într-o nouă eră: era atomică.Pe toată durata războiului rece relaţia <strong>din</strong>tre cele două superputeri, a stat subspectrul armamentului nuclear şi <strong>al</strong> puterii <strong>de</strong> distrugere în masă la nivel absolut. Astfelcă distrugerea în masă reprezenta în plan militar ceea ce producţia <strong>de</strong> masă reprezentaîn plan economic.Cea <strong>de</strong> a Doua Conflagraţie Mondi<strong>al</strong>ă a generat adâncirea diferenţelor <strong>din</strong>trecele două continente, Europa şi America <strong>de</strong> Nord, <strong>de</strong> fapt, diferenţele <strong>din</strong>tre cei doiactori importanţi ai vieţii economice internaţion<strong>al</strong>e, economiile europene şi SUA. Pe <strong>de</strong>o parte probleme europene vizau reconstrucţia economică, restabilirea echilibrelorfinanciar-monetare, aplanarea problemelor soci<strong>al</strong>e. Pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte, SUA îşi întăreaupoziţia <strong>de</strong> li<strong>de</strong>r a economiei mondi<strong>al</strong>e, datorită faptului că capit<strong>al</strong>ul şi dolarul americanera prezent peste tot în lume. La baza acestor re<strong>al</strong>ităţi, au stat fără îndoi<strong>al</strong>ă, condiţiile încare cele două părţi au participat la conflict.Toate acestea au marcat si în acelasi timp au <strong>de</strong>terminat evoluţia ulterioară aeconomiei mondi<strong>al</strong>e şi dacă privim asupra acestor date, se poate spune că dictonul luiClauserwitz “războiul este un act <strong>de</strong> violenţă împins până la limita extremă” s-aconfirmat.BIBLIOGRAFIE1. Cazan, Gh. (Coord.) ,Marea conflagraţie a secolului XX- Al Doilea RăzboiMondi<strong>al</strong>, Bucureşti, Ed. Politică, 19742. Fontaine, A. Istoria războiului rece, Bucuresti, Ed. Militară, 1993.3. Kennedy, P. The Rise and the F<strong>al</strong>l of the Great Powers, New York,Vintage Books, 1989.4. Launay, J. D. Mari <strong>de</strong>cizii <strong>al</strong>e celui <strong>de</strong>-<strong>al</strong>doilea război mondi<strong>al</strong>,Bucureşti, Ed. Ştiinţifică şi Enciclopedică, 1988.5. Loth, W. Împartirea lumii - Istoria Razboiului Rece, 1941-1955,Bucuresti, Ed.Saeculum I.O., 1997.6. Lumper<strong>de</strong>an, I., Istoria economiei, Cluj-Napoca, 2004.S<strong>al</strong>anţă, M.7. Mccauley, M. Rusia, America si Razboiul Rece, Iasi, Ed. Polirom,1999.8. Mureşan, M. Evolutii economice 1945-1990, Bucuresti, Ed.Economică, 19959. Toffler, A. şi Heidi Război şi anti-război. Supravieţuirea în zorii secoluluiXXI, Bucureşti, Ed. Antet, 1995.10. Teulon, F. Cronologia economiei mondi<strong>al</strong>e,Iasi, InstitutulEuropean, 1998.11. Soulet, J.F. Istoria comparata a statelor comuniste, <strong>din</strong> 1945 pânaîn zilele noastre,Iasi, Ed. Polirom, 1998.12. Urwin, D. Dictionar <strong>de</strong> istorie si politică europeană 1945-1995,Iasi, Institutul European, 2000.155
Revista Tinerilor EconomiştiTRECEREA ROMANIEI LA EURODrd. Tudor PopescuUniversitatea Babeş-Bolyai Cluj-NapocaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: On May 1, 2004 eight Centr<strong>al</strong> and Eastern europeancountries (Estonia, Latvia, Lithuania, Hungary, Poland, the SlovakRepublic, the Czech Republic and Slovenia) and the Mediterraneancountries of M<strong>al</strong>ta and Cyprus (EU-10) joined the European Union.Membership in the EU, however, does not mean immediateintroduction of the Euro. After accession the EU-10 becamemembers of the Economic and Monetary Union (EMU) but they williniti<strong>al</strong>ly keep their own currency. The new EU countries cannotconvert to the Euro until they meet the Maastricht criteria. As aresult of these previsions the new member states will not be able tointroduce the Euro until January 2007. However, since the EU-10do not have an Opting-Out clause as do Great Britain and Denmarkthey are obligated to convert to the Euro once they meet theMaastricht criteria.Key words: 1 MAY 2004, MAASTRICHT CRITERIA, EU-10, INTRODUCTION OF EURO,ROMANIA1. Cele 5 criterii <strong>de</strong> la MaastrichtÎn viitor, pentru noile ţări membre <strong>al</strong>e UE nu vor mai exista <strong>de</strong>rogăripermanente <strong>de</strong> la participarea la „Zona EURO”, precum cele acordate Danemarcei şiMarii Britanii.Totuşi, Tratatul <strong>de</strong> la Maastricht nu preve<strong>de</strong> un c<strong>al</strong>endar strict pentru adoptareaEURO, lăsând acest proces la latitu<strong>din</strong>ea fiecărei ţări, în consultare cu ComisiaEuropeană (CE) (Bruxelles) şi Banca Centr<strong>al</strong>ă Europeană (BCE) (Frankfurt).Cele 5 criterii <strong>de</strong> în<strong>de</strong>plinit pentru adoptarea EURO sunt:1. un <strong>de</strong>ficit bugetar <strong>de</strong> maximum 3% <strong>din</strong> PIB;2. datorie publică <strong>de</strong> maximum 60% <strong>din</strong> PIB;3. rată a inflaţiei care să nu <strong>de</strong>păşească cu mai mult <strong>de</strong> 1,5% media inflaţieicelor mai „bune” 3 ţări <strong>din</strong> anul prece<strong>de</strong>nt (adică 1,3% + 1,5% = 2,8% pentru 2003)4. dobânzi nomin<strong>al</strong>e la datoria pe termen lung (10 ani) care să nu <strong>de</strong>păşeascăcu mai mult <strong>de</strong> 2% media dobânzilor celor mai „bune” 3 ţări <strong>din</strong> punctul <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong>inflaţiei (adică 4,3% + 2% = 6,3% pentru 2003);5. participarea pentru cel puţin 2 ani în ERM-2 fără <strong>de</strong>v<strong>al</strong>orizări unilater<strong>al</strong>e <strong>al</strong>emone<strong>de</strong>i naţion<strong>al</strong>e. Această ultimă condiţie este şi cea mai dură, <strong>de</strong>oarece în ERM-2autorităţile bancare naţion<strong>al</strong>e nu beneficiază <strong>de</strong> garanţia explicită a celorl<strong>al</strong>te băncicentr<strong>al</strong>e <strong>de</strong> a interveni în sprijinul mone<strong>de</strong>i lor.156
Secţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>eConsecinţa 1:Perioada <strong>de</strong> „purgatoriu” în ERM-2 trebuie să fie cât mai scurtă. ERM-2 esteANTECAMERA adoptării EURO.Consecinţa 2:În ERM-2 trebuie intrat numai dacă există certitu<strong>din</strong>ea în<strong>de</strong>plinirii celor 5criterii.2. Pregătirea ţărilor centr<strong>al</strong>-europene pentru a<strong>de</strong>rarea la euroŢările centr<strong>al</strong>-europene nu sunt pregătite, în prezent, să a<strong>de</strong>re la EUROCriteriul Deficitulbugetar (%PIB)Datoriapublică (%PIB)Ratainflaţiei(%)Dobânzi la Stabilitateatitluri cursului(10 ani) v<strong>al</strong>utar*(%)Criteriiîn<strong>de</strong>pliniteCriteriul - 3,0 < 60 < 2,8 < 6,3 Da 5Cehia - 7,8 34,5 0,4 4,0 Nu 3Ungaria - 5,5 56,8 4,7 6,7 Nu 1Polonia - 4,6 44,8 0,8 5,4 Nu 3Slovacia - 5,2 43,8 8,1 5,0 Nu 2România - 2,7 27,0 14,0 - Nu 2* - Faţă <strong>de</strong> media ultimilor 3 ani a ratei <strong>de</strong> schimb a mone<strong>de</strong>i naţion<strong>al</strong>e în EURO.Surse: Credit Suisse First Boston (CSFB),„European Integration Quaterly”, septembrie 2003;C<strong>al</strong>cule proprii.Cu toate acestea, ele solicită date foarte ambiţioase pentru intrarea în ERM-2, şirespectiv, Zona EURO:Ţara Ţinta pentru intrarea în ERM-2 Părerea CSFBCehia 2009-2011 2009-2010Ungaria 01.01.2008 2009Polonia 2008-2009 2009Slovacia 2008-2009 2009România 2009-2010 2012-2014Sursa: Credit Suisse First Boston (CSFB),„European Integration Quaterly”, septembrie 2003;C<strong>al</strong>cule proprii.157
Revista Tinerilor EconomiştiCriteriulDeficit bugetar(% <strong>din</strong> PIB)România: criterii <strong>de</strong> convergenţă nomin<strong>al</strong>ăDatoria publică(% <strong>din</strong> PIB)Rata inflaţiei(% anu<strong>al</strong>)2000 2001 2002 2003 2000 2001 2002 2003 2000 2001 2002 2003CriteriiMaastricht< 3 < 60 < 1,5 peste cele maiperformante 3 ţări UE(1,3% + 1,5% = 2,8% pentru2003)România - 4,6 - 3,3 - 2,2 - 2.5 23,9 23,1 22,7 23,7 45,7 34,5 22,5 15,3CriteriulDobânzi la titluri(10 ani) (%)Modificare curs LEU /EURO*(% anu<strong>al</strong>)2000 2001 2002 2003 2000 2001 2002 2003CriteriiMaastricht< 2 peste cele maiperformante 3 ţări UE(4,3% + 2% = 6,3% pentru2003)± 2,5 - 15 faţă<strong>de</strong> paritatea centr<strong>al</strong>ăRomânia x x x x -18,3-23,3-16,7-16,8* - Faţă <strong>de</strong> cursul <strong>de</strong> schimb mediu pentru ultimii 3 ani a Leului în Euro.± 2,5% în banda îngustă a ERM-2. ± 15% în banda largă a ERM-2.x - nu este cazulSurse: Banca Naţion<strong>al</strong>ă a României, Institutul Naţion<strong>al</strong> <strong>de</strong> StatisticăProdus intern brut (PIB) pe locuitorŢara PIB/capita 2003 PIB/capita 2003EURO* % <strong>din</strong> mediaUE15EURO** % <strong>din</strong> mediaUE15Bulgaria 5.900 24,6 2,240 9,1Cehia 14.400 60,0 7.168 29,2Ungaria 13.600 56,7 7.278 29,7Polonia 9.500 39,6 4.688 19,1România 5.900 24,6 2.168 8,8Slovacia 11.400 47,5 5.397 22,0Slovenia 17.700 73,8 12.347 50,3* - C<strong>al</strong>culat în termenii re<strong>al</strong>i ai puterii <strong>de</strong> cumpărare** - În funcţie <strong>de</strong> cursul <strong>de</strong> schimb mediu anu<strong>al</strong>Surse: European Commission – Country Reports 2003;ERBD – Transition Report 2003Websites of Nation<strong>al</strong> Statistics InstitutionsWorld Bank Atlas, 2003NOTĂ: Conform metodologiei Băncii Mondi<strong>al</strong>eŢările „bogate” au un PIB/capita <strong>de</strong> peste 9.205 USD/anŢările „mediu-bogate” au un PIB/capita <strong>de</strong> 2.975-9.206 USD/anŢările „mediu-sărace” au un PIB/capita <strong>de</strong> 745-2.975 USD/anŢările „sărace” au un PIB/capita sub 745 USD/an158
Criterii <strong>de</strong> convergenţă re<strong>al</strong>ă 2003ŢaraSecţiunea Teorie Economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>eDeficitbugetar(% în PIB)Datorie publică(% în PIB)PIB/capita% <strong>din</strong> mediaUE15*Bulgaria 0,0 50,8 24,6 9,1Cehia - 8,0 30,7 60,0 29,2Ungaria - 5,4 57,9 56,7 29,7Polonia - 4,3 45,1 39,6 19,1România - 2,5 23,7 24,6 8,8Slovacia - 5,1 45,1 47.5 22,0Slovenia - 2,2 27,4 73,8 50,3Zona EURO - 2,8 70,4 100 100* - C<strong>al</strong>culat în termenii re<strong>al</strong>i ai puterii <strong>de</strong> cumpărare** - În funcţie <strong>de</strong> cursul <strong>de</strong> schimb mediu anu<strong>al</strong> (Leu/EURO)Surse: European Commission – Regular Reports 2003;ECB – Statistics Pocket Book, February 2004% <strong>din</strong> mediaUE15**3. Comentarii <strong>de</strong>spre ERM-2Sistemul ERM-2 este caracterizat <strong>de</strong>:- o paritate centr<strong>al</strong>ă,- o bandă „îngustă” (± 2,25%) şi- o bandă „largă” (± 15%)+ 15%Banda largăParitatea centr<strong>al</strong>ă+ 2,25%-2,25%Banda îngustă- 15%Conform Comisiei Europene, păstrarea unui curs stabil, timp <strong>de</strong> 2 ani, în cadrulERM-2, presupune încadrarea în banda „îngustă” (± 2,25%).Totuşi, în practică, Comisia Europeană şi Banca Centr<strong>al</strong> Europeană vor puteatolera o încălcarea a ban<strong>de</strong>i „înguste”, în sensul aprecierii, nu şi <strong>al</strong> <strong>de</strong>precierii mone<strong>de</strong>inaţion<strong>al</strong>e (ca în cazul Greciei care a marcat o apreciere <strong>de</strong> 9% faţă <strong>de</strong> paritateacentr<strong>al</strong>ă). În practică rezultă o bandă asimetrică, <strong>de</strong> + 15% şi – 2,25%, care trebuieapărată timp <strong>de</strong> (cel puţin) 2 ani, cu forţe proprii, fără vreun sprijin extern.Comentariul 1:O apreciere re<strong>al</strong>ă se poate obţine şi la o inflaţie <strong>de</strong> 2-3% ( cu curs fix), ca şi la oinflaţie <strong>de</strong> 10-12% (dar cu <strong>de</strong>preciere nomin<strong>al</strong>ă <strong>de</strong> 8-9%).159
Revista Tinerilor EconomiştiComentariul 2:Coşul v<strong>al</strong>utar actu<strong>al</strong> <strong>al</strong> României (60% Euro + 40% USD) creează riscuri mari<strong>de</strong> <strong>de</strong>păşire în minus a benzii înguste.Posibilă soluţie (?): trecerea la un coş v<strong>al</strong>utar- (80% EURO + 20% USD) în 2005 şi la- 100% EURO în 2007.4. Argumente pro şi contra intrării rapi<strong>de</strong> a româniei în zona euroArgumente PROArgumente CONTRASporirea încre<strong>de</strong>rii investitorilor străini Efectul B<strong>al</strong>assa – Samuelson* şinecesitatea convergenţei re<strong>al</strong>eReducerea dobânzilor interne la nivelurifoarte scăzuteExistenţa unor şocuri asimetrice într-oeconomie încă nesincronizată, precumLipsirea politicienilor <strong>de</strong> un instrument<strong>de</strong> ajustare nomin<strong>al</strong>ă şi obligarea lor lapromovarea reformelor re<strong>al</strong>ecea a RomânieiEventu<strong>al</strong>a opoziţie a Comisiei Europeneşi a Băncii Centr<strong>al</strong> Europene* - Efectul B<strong>al</strong>assa-Samuelson (1964) = Dacă creşterea productivităţii (v<strong>al</strong>oareaadăugată/lucrător) în sectoarele comerci<strong>al</strong>e (W 1 ) faţă <strong>de</strong> cele necomerci<strong>al</strong>e (servicii)(W 2 ) este mai mare <strong>de</strong>cât în <strong>al</strong>te ţări, va avea loc o apreciere a cursului <strong>de</strong> schimb <strong>al</strong>Leului (iar mărfurile româneşti vor fi relativ mai scumpe <strong>de</strong>cât cele <strong>al</strong>e partenerilor <strong>din</strong>UE, reducând exporturile româneşti în UE).În economiile emergente în tranziţie situaţia este mai complicată:a. Ele au o productivitate mai mică <strong>de</strong>cât ţările UE. Aici W 1 creşte mai repe<strong>de</strong><strong>de</strong>cât W 2 . Şi distanţa <strong>din</strong>tre cele două productivităţi este mai mare <strong>de</strong>cât în ţările UE.b. Creşterea W 1 duce la mărirea s<strong>al</strong>ariilor <strong>din</strong> întreaga economie pentru căs<strong>al</strong>ariaţii <strong>din</strong> servicii solicită aceleaşi creşteri ca în sectoarele comerci<strong>al</strong>e. Aceastainduce creşterea inflaţiei pentru că mărirea s<strong>al</strong>ariilor în sectorul serviciilor nu estejustificată <strong>de</strong> creşterea mai rapidă a productivităţii. Astfel că inflaţia în loc să scadă,creşte. Deutsche Bun<strong>de</strong>sbank estimează că circa 2-2,5% <strong>din</strong> inflaţia <strong>din</strong> ţările întranziţie <strong>din</strong> Europa se datorează „Efectului B<strong>al</strong>assa-Samuelson” 39 . Din cauza„Efectului B<strong>al</strong>assa-Samuelson” ţările candidate au o inflaţie mai mare <strong>de</strong>cât în UE.Politicile monetare restrictive antiinflaţioniste, neînsoţite <strong>de</strong> restructurarea şiperformanţele economiei re<strong>al</strong>e, ar acţiona ca o frână a creşterii şi <strong>de</strong>zvoltării şi arsancţiona – culmea – tocmai sectoarele performante punându-le în aceeaşi poziţie cucele neperformante. Asemenea politici antiinflaţioniste ar induce, pe termen lung, unnou proces inflaţionist.Ce este <strong>de</strong> făcut ?1. Apropierea W <strong>din</strong> cele 2 sectoare în economiile emergente.39 „The Deutsche Bun<strong>de</strong>sbank estimates that around 2 to 2,5 percentage points of thetot<strong>al</strong> inflation rate can be attributed to the B<strong>al</strong>assa-Samuelson Effect” (in „The EUAccession Countries in the run-up to Euro”, Germany, KfW - Research, no. 10, January2004, p. 7).160
Secţiunea Teorie economică – Relaţii economice internaţion<strong>al</strong>e2. Promovarea politicilor antiinflaţioniste gradu<strong>al</strong> şi în concordanţă cuevoluţiile <strong>din</strong> economia re<strong>al</strong>ă.3. Apropierea W <strong>din</strong> ţările candidate spre nivelul celor <strong>din</strong> UE.Consecinţele directe ar fi:1. Comerţ exterior reciproc avantajos2. Convergenţă re<strong>al</strong>ă a economiilor emergente cu cele <strong>din</strong> UE3. Reducerea inflaţiei în ţările emergente.Concluzii:1. Este esenţi<strong>al</strong> ca reformele princip<strong>al</strong>e (restructurarea, privatizarea, politicas<strong>al</strong>ari<strong>al</strong>ă, mobilitatea forţei <strong>de</strong> muncă, politica fisc<strong>al</strong>ă) să fie abordate front<strong>al</strong> ÎNAINTE,şi nu după intrarea în ERM-2. Acolo, sprijinul este potenţi<strong>al</strong> mai mare, dar şi costurileunui eventu<strong>al</strong> eşec se multiplică exponenţi<strong>al</strong>.2. Experţii UE apreciază că noii membri intraţi în 2004 vor putea intra înERM-2 prin 2006-2008 şi vor adopta EURO prin 2010-2012.3. Experţii români consi<strong>de</strong>ră că România poate intra în ERM-2 prin 2009-2010şi poate adopta EURO prin 2012-2014.BIBLIOGRAFIE1. Buiter, W.,Grafe, C.“Anchor, Float or abandon Ship: Exchange RateRegimes for Accesion Countries”, Working Paper No. 3184,CEPR, London (2002)2. Isărescu,Mugur“Trecerea României la euro”, Conferinţă la UniversitateaBabeş-Bolyai, 29 martie 20043. Kopits, G. “Implications of EMU for Exchange Rate Policy in Centr<strong>al</strong>and Eastern Europe”, IMF Working Paper 99/9, WashingtonDC (1999)4. Lazea V<strong>al</strong>entin “Drumul spre euro”. Economistul şef <strong>al</strong> BNR 20035. Papadia, F. Discurs introductiv la Sesiunea „Monetary and ExchangeRate Policies and the Practic<strong>al</strong> Functioning of the ERM 2”,Seminarul asupra preocesului <strong>de</strong> a<strong>de</strong>rare, Paris (2004)6. Wyplosz, C. „The Path to the Euro for Enlargement Countries” BriesfingNotes to the Committee for Economic Affairs of theEuropean Parliament (2002)7. *** Bun<strong>de</strong>sbank Monthly Report, October 20018. *** Credit Suisse First Boston (CSFB),European IntegrationQuaterly, September 20039. *** World Bank Atlas, 200310. *** European Commission Country Reports 200311. *** Banca Naţion<strong>al</strong>ă a României, site www.bnro.ro12. *** Institutul Naţion<strong>al</strong> <strong>de</strong> Statistică, date 2003, site www.insse.ro13. *** European Centr<strong>al</strong> Bank, Statistics Pocket Book, February2004161
Revista Tinerilor EconomiştiMANAGEMENTUL RISCULUI LA NIVELUL UNEI UNITĂŢI ECONOMICEAsist. univ. drd. Daniel CÎRCIUMARULect. univ. dr. Marian SIMINICĂUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: This paper presents a few gener<strong>al</strong> consi<strong>de</strong>rationsregar<strong>din</strong>g the risk management in a company. In this respect, theauthors present the contain of the risk management and the role ofthe firm’s management in this process, the place and the way ofintegration the risk management in the glob<strong>al</strong> strategic diagnosis ofthe company. At the end of the paper, there are emphasized therelationship between the level of the risk, the constraints <strong>de</strong>terminedby the environment and the level of uncertainty and, <strong>al</strong>so, the mainprotection measures that a company can use against the risk. Also,the authors make a few qu<strong>al</strong>itative appreciations regar<strong>din</strong>g theprocess of choosing an a<strong>de</strong>quate method for the risk management,taking into consi<strong>de</strong>ration the possibilities of the firm and the relationcost-results.Key words: risk management, probability, risk strategy, uncertainty,protection measuresDesfăşurarea corespunzătoare a activităţii ridică managerilor firmelor o serie <strong>de</strong>probleme, respectiv asigurarea resurselor financiare necesare, a resurselor materi<strong>al</strong>e, acapit<strong>al</strong>ului uman, i<strong>de</strong>ntificarea oportunităţilor <strong>de</strong> afaceri, a poziţiei pe care firma doreştesă o ocupe pe piaţă etc. Rezolvarea tuturor acestor probleme implică adoptarea unor<strong>de</strong>cizii, în fundamentarea acestora managerii trebuind să ţină seama <strong>de</strong> riscurile careafectează întreaga activitate a companiei.An<strong>al</strong>iza riscului la nivelul unei entităţi economice este foarte importantă pentrumanagementul unei întreprin<strong>de</strong>ri, <strong>de</strong>oarece sprijină managerii în procesul <strong>de</strong> adoptare astrategiei <strong>de</strong> risc, îi avertizează în legătură cu <strong>de</strong>teriorarea climatului <strong>de</strong> afaceri şireprezintă suportul <strong>de</strong> bază în adoptarea şi implementarea unor strategii <strong>de</strong> intervenţieîn situaţii critice.Managementul riscului la nivelul unui agent economic reprezintă procesul <strong>de</strong>gestionare a expunerii la risc a unei întreprin<strong>de</strong>ri sau activităţi, presupunând adoptarea<strong>de</strong> măsuri eficiente, care să minimizeze consecinţele materi<strong>al</strong>izării riscului.Managementul riscului are drept scop reducerea vulnerabilităţii firmei la schimbărilenefavorabile <strong>al</strong>e mediului în care activează, în ve<strong>de</strong>rea re<strong>al</strong>izării obiectivelor stabilite cueficienţă maximă.Procesul <strong>de</strong> gestionare a riscului presupune:♦ cunoaşterea, pe cât posibil, a tuturor factorilor care pot influenţanegativ <strong>de</strong>sfăşurarea activităţii;♦ estimarea gravităţii consecinţelor materi<strong>al</strong>izării riscului;162
Secţiunea Statistică – Informatică economică♦ i<strong>de</strong>ntificarea şi implementarea unor măsuri <strong>de</strong> prevenire şi protecţieîmpotriva riscului;♦ transferul efectelor ce nu pot fi gestionate <strong>de</strong> firmă la societăţispeci<strong>al</strong>izate în gestiunea riscurilor;♦ adoptarea <strong>de</strong> măsuri eficiente <strong>de</strong> reducere sau eliminare apier<strong>de</strong>rilor în cazul materi<strong>al</strong>izării riscului;♦ urmărirea măsurii în care firma a reuşit să gestioneze riscurile şirevizuirea strategiei în acest domeniu, dacă acest lucru se impune.Managementul riscului presupune stabilirea <strong>de</strong> către manager a limitelor întrecare este dispus să-şi asume riscul şi impactul acestuia asupra rentabilităţii întreprin<strong>de</strong>rii(atitu<strong>din</strong>ea firmei faţă <strong>de</strong> risc), nivelul concret <strong>de</strong> risc la care este expusă activitateafirmei şi adoptarea unor măsuri <strong>de</strong> eliminarea sau <strong>de</strong> reducere a riscului în ve<strong>de</strong>reaoptimizării rezultatelor. Există o strânsă legătură între rezultatele obţinute <strong>de</strong> către ofirmă şi modul în care sistemul <strong>de</strong> management este capabil să gestioneze eficient risculprin măsurile adoptate. În acest sens, tehnicile şi instrumentele <strong>de</strong> management <strong>al</strong>riscului elaborate trebuie să permită:♦ măsurarea riscului, <strong>de</strong>terminarea structurii s<strong>al</strong>e şi a gradului <strong>de</strong>expunere a activităţii;♦ estimarea probabilităţii <strong>de</strong> materi<strong>al</strong>izare a riscului;♦ controlul riscului prin monitorizarea permanentă a evoluţieiînregistrate <strong>de</strong> nivelul şi structura riscului şi luarea măsurilor pentru adaptareafirmei la condiţiile concrete.Măsurarea riscului presupune, <strong>de</strong> fapt, măsurarea efectelor sau pagubelor carese estimează a se produce în cazul materi<strong>al</strong>izării acestuia. Mărimea riscului se poate<strong>de</strong>termina cu ajutorul unor indicatori cantitativi sau c<strong>al</strong>itativi, care trebuie să reflecteinfluenţa fenomenelor negative asupra activităţii an<strong>al</strong>izate. Pe aceasta bază,întreprinzătorul trebuie să adopte acele <strong>de</strong>cizii care să minimizeze efectele risculuiasupra activităţii firmei. Mărimea şi modul <strong>de</strong> măsurare a riscului sunt condiţionate, înmare parte, <strong>de</strong> atitu<strong>din</strong>ea <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>ntului faţă <strong>de</strong> risc, respectiv <strong>de</strong> modul în care acestagân<strong>de</strong>şte şi ia în consi<strong>de</strong>rare un risc.Estimarea mărimii riscului şi, implicit, a efectelor s<strong>al</strong>e se poate re<strong>al</strong>iza numai încondiţiile cunoaşterii probabilităţii <strong>de</strong> apariţie a efectelor, a perioa<strong>de</strong>i în care semanifestă şi a <strong>din</strong>amicii lor.Conceptul <strong>de</strong> probabilitate este <strong>de</strong>finit ca fiind gradul în care este posibilăproducerea unui anumit eveniment în condiţii <strong>de</strong>terminate. El are semnificaţie numai încadrul universului probabilistic, acesta fiind un spaţiu în care se pot i<strong>de</strong>ntifica toatestările naturii şi li se pot asocia probabilităţile <strong>de</strong> apariţie. În privinţa an<strong>al</strong>izei riscului,aceasta înseamnă că <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>ntul este capabil să <strong>de</strong>termine toate scenariile posibile, atâtfavorabile, cât şi nefavorabile, precum şi probabilităţile <strong>de</strong> apariţie a acestora.Probabilităţile pot fi stabilite obiectiv, atunci când evenimentele studiate au un caracterrepetitiv şi se poate <strong>de</strong>termina statistic distribuţia <strong>de</strong> frecvenţe, sau subiectiv, atuncicând se bazează pe raţionamentele sau opiniile formulate <strong>de</strong> <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>nt.Probabilitatea obiectivă se stabileşte pornind <strong>de</strong> la observaţii re<strong>al</strong>e într-operioadă anterioară <strong>de</strong> timp şi se <strong>de</strong>termină ca raport între numărul <strong>de</strong> cazuri favorabileşi numărul <strong>de</strong> cazuri posibile:p =n,N163
Revista Tinerilor Economiştiun<strong>de</strong>:p – probabilitatea <strong>de</strong> apariţie a unui anumit eveniment;n – numărul <strong>de</strong> cazuri în care evenimentul se re<strong>al</strong>izează;N – numărul tot<strong>al</strong> <strong>de</strong> cazuri posibile.Probabilitatea subiectivă <strong>de</strong>rivă <strong>din</strong> imposibilitatea cunoaşterii complete aevenimentelor sau fenomenelor şi se <strong>de</strong>termină <strong>de</strong> către <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>nt pe baza capacităţiis<strong>al</strong>e profesion<strong>al</strong>e şi intelectu<strong>al</strong>e, a structurii s<strong>al</strong>e psihologice, experienţei, cunoştinţeloracumulate etc. Acest tip <strong>de</strong> probabilitate se sprijină, însă, nu numai pe factoripsihologici, ci şi pe frecvenţe <strong>de</strong>terminate statistic.Controlul riscului presupune adoptarea unor <strong>de</strong>cizii menite să reducă efecteleriscului asupra activităţii economice. Implementarea politicii <strong>de</strong> control <strong>al</strong> risculuiimplică un anumit cost, care cuprin<strong>de</strong> trei elemente componente:♦ cheltuieli pentru prevenirea şi protecţia împotriva riscului;♦ cheltuieli <strong>de</strong> transfer <strong>al</strong> efectelor riscului asupra terţilor (primele <strong>de</strong>asigurare plătite societăţilor speci<strong>al</strong>izate <strong>de</strong> asigurare);♦ pier<strong>de</strong>rile pe care suportă firma, indiferent <strong>de</strong> mijloacele sau<strong>de</strong>ciziile adoptate.Pentru controlul riscurilor, firma poate implementa atât mijloace <strong>de</strong> control prinprevenire şi protecţie, cât şi mijloace <strong>de</strong> control prin transferul riscului.În prima categorie se includ acele măsuri preventive luate <strong>de</strong> cătremanagementul firmei pentru reducerea posibilităţilor <strong>de</strong> apariţie a riscului şi careasigură reducerea costului riscului şi limitarea volumului pier<strong>de</strong>rilor chiar în condiţiilemateri<strong>al</strong>izării unui risc. Pentru un control eficient <strong>al</strong> riscurilor încă <strong>din</strong> faza <strong>de</strong>prevenire, foarte importantă este an<strong>al</strong>iza diagnostic a activităţii firmei, efectuată fieglob<strong>al</strong>, pe întreaga activitate, fie parţi<strong>al</strong>, pe anumite funcţii, atât la întreprin<strong>de</strong>rileperformante, în scopul cunoaşterii vulnerabilităţilor, cât şi la întreprin<strong>de</strong>rile cudificultăţi, în scopul redresării financiare.Mijloacele <strong>de</strong> transfer <strong>al</strong> riscului sunt aplicabile în cazurile în care nivelulridicat <strong>al</strong> riscului nu poate fi acceptat <strong>de</strong> către agentul economic şi nu poate fi controlatprin mijloace specifice <strong>de</strong> prevenire sau protecţie. Transferul tot<strong>al</strong> sau parţi<strong>al</strong> <strong>al</strong> risculuiasupra terţilor se face în baza unor raporturi contractu<strong>al</strong>e (contracte <strong>de</strong> asigurări,contracte comerci<strong>al</strong>e), care stabilesc drepturi şi obligaţii pentru ambele părţi.Operaţiunea <strong>de</strong> transfer <strong>al</strong> riscului asupra terţilor generează pentru agentul economic încauză un anumit cost. De cele mai multe ori, riscurile speculative <strong>de</strong> natură financiarăsunt preluate <strong>de</strong> către piaţa financiară, iar riscurile pure <strong>de</strong> către societăţile <strong>de</strong> asigurare.Condiţiile economice nefavorabile şi imposibilitatea cunoaşterii evoluţiei pieţeiimplică o serie <strong>de</strong> riscuri pentru întreprin<strong>de</strong>ri şi pun probleme <strong>de</strong>osebite pentrumanagementul acestor companii. An<strong>al</strong>iza riscurilor are, în aceste condiţii, rolul <strong>de</strong> aoferi <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>nţilor informaţii <strong>de</strong>spre riscurile asociate unei activităţi, <strong>de</strong> a reducesituaţiile <strong>de</strong> incertitu<strong>din</strong>e cu care se va confrunta firma în viitor şi <strong>de</strong> a anticipa cât maicorect mediul <strong>de</strong> afaceri în care va opera.Managementul riscului nu presupune numai o an<strong>al</strong>iză separată a acestuia, ciarmonizarea sa cu strategia <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a firmei şi i<strong>de</strong>ntificarea variabilelor <strong>de</strong>creştere a activităţii în viitor. An<strong>al</strong>iza riscului presupune <strong>de</strong>scompunerea activităţiifirmei în elemente componente, i<strong>de</strong>ntificarea factorilor ce <strong>de</strong>termină riscul, a naturiiacestora şi a mecanismelor <strong>de</strong> acţiune a acestora, oferind <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>nţilor o imagine clarăasupra punctelor forte şi slabe <strong>al</strong>e întreprin<strong>de</strong>rii. Date fiind aceste consi<strong>de</strong>rente, an<strong>al</strong>izariscului la nivelul unui agent economic poate fi integrată în cadrul diagnosticului164
Secţiunea Statistică – Informatică economicăglob<strong>al</strong>-strategic <strong>al</strong> activităţii unei firme, re<strong>al</strong>izarea sa necesitând parcurgereaurmătoarelor etape:♦ i<strong>de</strong>ntificarea problemelor şi a disfuncţion<strong>al</strong>ităţilor ce pot apărea caurmare a evoluţiei nefavorabile a variabilelor economice;♦ an<strong>al</strong>iza riscului, respectiv <strong>de</strong>scompunerea pe factori <strong>de</strong> risc,i<strong>de</strong>ntificarea factorilor <strong>de</strong> influenţă, a cauzelor, a oportunităţilor şivulnerabilităţilor firmei;♦ ev<strong>al</strong>uarea posibilităţilor <strong>de</strong> ameliorare a situaţiei;♦ elaborarea strategiei <strong>de</strong> risc;♦ implementarea în practică a strategiei <strong>de</strong> risc;♦ ev<strong>al</strong>uarea şi controlul rezultatelor obţinute în ve<strong>de</strong>rea corectăriiulterioare a strategiei <strong>de</strong> risc.Condiţia <strong>de</strong> bază pentru funcţionarea corespunzătoare a sistemului <strong>de</strong>management <strong>al</strong> riscului <strong>al</strong> nivelul unei entităţi economice este i<strong>de</strong>ntificarea corectă aacestuia, aceasta fiind primordi<strong>al</strong>ă în stabilirea nivelului optim <strong>de</strong> protecţie într-oanumită afacere. Dacă riscul este subev<strong>al</strong>uat, nivelul protecţiei va fi insuficient pentruacoperirea pier<strong>de</strong>rilor, iar dacă este supraev<strong>al</strong>uat, costul protecţiei suplimentare vadiminua rezultateleÎn construcţia unei strategii <strong>de</strong> risc, managementul firmei trebuie să aibă înve<strong>de</strong>re ev<strong>al</strong>uarea corectă a riscului şi adoptarea unor măsuri a<strong>de</strong>cvate <strong>de</strong> diminuare şiprevenire a efectelor negative <strong>al</strong>e materi<strong>al</strong>izării s<strong>al</strong>e. În această privinţă, princip<strong>al</strong>aproblemă care se pune este <strong>al</strong>egerea unor măsuri care să asigure un nivel corespunzător<strong>de</strong> protecţie cu un minim <strong>de</strong> costuri. Aceasta este, însă, o sarcină dificilă, având înve<strong>de</strong>re numărul mare <strong>de</strong> <strong>al</strong>ternative pe care <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>ntul le are la dispoziţie şi <strong>de</strong> gradulridicat <strong>de</strong> subiectivism implicat în procesul <strong>de</strong>cizion<strong>al</strong>. În <strong>al</strong>egerea unei mod<strong>al</strong>ităţi <strong>de</strong>protecţie împotriva riscului intervin, <strong>de</strong> cele mai multe ori, criterii subiective, carereflectă percepţia şi atitu<strong>din</strong>ea managerilor faţă <strong>de</strong> risc.Consi<strong>de</strong>rând activitatea firmei ca o investiţie <strong>de</strong>rulată într-un mediu <strong>de</strong> afaceri,ea se confruntă cu o multitu<strong>din</strong>e <strong>de</strong> constrângeri şi incertitu<strong>din</strong>i. În acest sens, risculfirmei poate fi privit ca o combinaţie între incertitu<strong>din</strong>e şi constrângeri, managementulîntreprin<strong>de</strong>rii având la dispoziţie mai multe <strong>al</strong>ternative pentru a re<strong>al</strong>iza o protecţieeficientă împotriva riscului, în funcţie <strong>de</strong> relaţia <strong>din</strong>tre cele două variabile, aşa cum seobservă <strong>din</strong> figura următoare:ConsNivelul acceptabil <strong>al</strong>trângeriIncertitu<strong>din</strong>eFigura 1 – Nivelul riscului în funcţie <strong>de</strong> gradul <strong>de</strong> incertitu<strong>din</strong>eşi constrângerile impuse <strong>de</strong> mediu165
Revista Tinerilor EconomiştiDin figura anterioară, se observă că un nivel rezonabil <strong>al</strong> riscului activităţiifirmei se situează în interiorul dreptunghiului, un<strong>de</strong> combinaţia <strong>din</strong>tre constrângeri şiincertitu<strong>din</strong>e înregistrează un nivel optim. Totodată, pentru reducerea riscului,managementul firmei dispune <strong>de</strong> două <strong>al</strong>ternative posibile:♦ reducerea gradului <strong>de</strong> incertitu<strong>din</strong>e cu privire la diferitele aspecte<strong>al</strong>e activităţii întreprin<strong>de</strong>rii (prin i<strong>de</strong>ntificarea unui număr cât mai mare <strong>de</strong>factori generatori <strong>de</strong> risc, prin estimarea corectă a probabilităţii <strong>de</strong> materi<strong>al</strong>izarea acestora etc.);♦ reducerea numărului <strong>de</strong> constrângeri impuse <strong>de</strong> mediul în careactivează firma.În practică, însă, modificarea numărului <strong>de</strong> constrângeri este dificil <strong>de</strong> re<strong>al</strong>izat,întrucât se referă la un număr mare <strong>de</strong> variabile, cele mai multe imposibil <strong>de</strong> influenţat;în aceste condiţii, singura <strong>al</strong>ternativă viabilă <strong>de</strong> diminuare a riscului pe care managerii oau la dispoziţie este reducerea gradului <strong>de</strong> incertitu<strong>din</strong>e, printr-o cunoaştere cât maicompletă a condiţiilor în care îşi <strong>de</strong>sfăşoară activitatea.Măsurile <strong>de</strong> protecţie împotriva riscului ce pot fi adoptate <strong>de</strong> către firme suntdiverse şi pot fi clasificate după numeroase criterii. Astfel, după frecvenţa <strong>de</strong> apariţiea factorilor <strong>de</strong> risc şi gravitatea lor, măsurile <strong>de</strong> protecţie se pot grupa în patrucategorii:♦ evitarea riscului;♦ transferul riscului (asigurarea);♦ asumarea riscului;♦ prevenirea riscului.redusăMĂSURI DEPREVENIREASUMAREA RISCULUIFrecvenţa <strong>de</strong> apariţie a factorilor <strong>de</strong> riscridicatăEVITAREA RISCULUIridicatăTRANSFERUL RISCULUIGravitatea factorilorredusăFigura 2 –Matricea <strong>al</strong>ternativelor <strong>de</strong> gestiune a risculuiCând factorii <strong>de</strong> risc au o frecvenţă mare <strong>de</strong> apariţie, iar coeficientul <strong>de</strong>gravitate <strong>al</strong> acestora este ridicat, soluţia cea mai bună pentru firmă este renunţarea la<strong>de</strong>sfăşurarea acelei activităţi. În acest caz, probabilitatea <strong>de</strong> materi<strong>al</strong>izare a riscului esteridicată, iar efectele negative care se produc sunt inacceptabile pentru companie.Totodată, costurile <strong>de</strong> gestionare a riscului sunt ineficiente, ele neputând fi acoperite <strong>de</strong>rezultatele obţinute. Trebuie precizat că această <strong>al</strong>ternativă este posibilă numai înaintea<strong>de</strong>rulării unei operaţiuni sau înaintea efectuării unei investiţii, în toate celel<strong>al</strong>te cazuriîntreprin<strong>de</strong>rea nemaiputând evita riscul, fiind nevoită să adopte <strong>al</strong>te meto<strong>de</strong> <strong>de</strong>protecţie, care să limiteze pier<strong>de</strong>rile provocate.166
Secţiunea Statistică – Informatică economicăDacă frecvenţa <strong>de</strong> apariţie a factorilor <strong>de</strong> risc este scăzută, iar coeficientul <strong>de</strong>gravitate este, <strong>de</strong> asemenea, redus, firma îşi poate asuma riscul, întrucât meto<strong>de</strong>le <strong>de</strong>diminuare şi protecţie au o eficienţă ridicată. În această situaţie, riscul are un nivelscăzut, iar efectele negative, dacă se produc, au un impact neglijabil asupra rezultateloractivităţii.Dacă frecvenţa <strong>de</strong> apariţie a factorilor este scăzută şi coeficientul <strong>de</strong> gravitateeste mare, întreprin<strong>de</strong>rea poate opta pentru transferul riscului la o firmă speci<strong>al</strong>izată <strong>de</strong>asigurare, iar dacă frecvenţa <strong>de</strong> apariţie este ridicată şi coeficientul <strong>de</strong> gravitate redus,firma va adopta măsuri a<strong>de</strong>cvate <strong>de</strong> protecţie pe plan intern, în acest ultim caz gestiuneariscului făcându-se în tot<strong>al</strong>itate la nivelul agentului economic.Pentru gestionarea riscului, managerii firmelor au la dispoziţie o serie <strong>de</strong><strong>al</strong>ternative strategice care pot fi utilizate pentru reducerea riscului. O parte <strong>din</strong> acestemăsuri poate fi aplicată înainte <strong>de</strong> începerea <strong>de</strong>rulării unei activităţi, iar <strong>al</strong>tele se potimplementa pe parcursul <strong>de</strong>sfăşurării acesteia.Adoptarea unei anumite meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> administrare a riscului ţine seama şi <strong>de</strong> forţa<strong>de</strong> piaţă a companiei şi <strong>de</strong> costurile pe care le implică măsurile <strong>de</strong> protecţie. Fiecarefirmă trebuie să-şi elaboreze propriile mo<strong>de</strong>le <strong>de</strong> optimizare a raportului risc – cost –rezultate, ţinând cont că profiturile obţinute trebuie corelate cu nivelul riscului asumat.Important pentru agentul economic este ca tehnicile <strong>de</strong> management <strong>al</strong> riscului să ofereun nivel ridicat <strong>de</strong> protecţie la costuri acceptabile <strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re economic, privitenu numai ca mărime absolută, ci şi în corelaţie cu câştigurile ce pot fi obţinute caurmare a reducerii efectelor negative şi a gradului <strong>de</strong> expunere la risc. Altfel spus, ometodă <strong>de</strong> gestiune a riscului poate fi consi<strong>de</strong>rată eficientă dacă prin aplicarea ei seobţine câştigul cel mai mare sau pier<strong>de</strong>rea cea mai mică.Managementul riscului nu trebuie să aibă un caracter pasiv, ci unul activ, caresă permită optimizarea raportului risc asumat – rentabilitate obţinută. Inclu<strong>de</strong>reariscului în procesul <strong>de</strong>cizion<strong>al</strong> permite o utilizare mai eficientă a resurselor <strong>de</strong> caredispune o firmă. Pentru re<strong>al</strong>izarea acestui obiectiv, managerii trebuie să monitorizeze şisă actu<strong>al</strong>izeze permanent informaţiile <strong>de</strong>spre factorii <strong>de</strong> risc şi probabilitatea lor <strong>de</strong>materi<strong>al</strong>izare. Prin utilizarea managementului riscului, firma îşi poate spori eficienţa şisiguranţa în afacerile pe care le <strong>de</strong>rulează.BIBLIOGRAFIE1. Bătrâncea M. Risc şi f<strong>al</strong>iment, Ed. Dacia, Cluj-Napoca, 20032. Prunea P. Riscul în activitatea economică, Ed. Economică, Bucureşti,20033. Radu F.,Buşe L.,Siminică M.,Cîrciumaru D.An<strong>al</strong>iza economico-financiară a firmei, ediţia a II-a, Ed.Scrisul Românesc, Craiova, 2003167
Revista Tinerilor EconomiştiFACTORII SOCIAL-ECONOMICI ŞI CULTURALI – DETERMINANTE ALE FERTILITĂŢIIConf. univ. dr. Carmen RaduUniversitatea <strong>din</strong> CraiovaFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract.This paper presents in a critic<strong>al</strong> manner, the main types ofthe <strong>de</strong>terminants of fertility and the methodologic<strong>al</strong> particularitiesused to evi<strong>de</strong>nce them <strong>al</strong>l over the time; the study un<strong>de</strong>rlines thesocio-cultur<strong>al</strong>s factors as explanatory factors of fertility.Keywords: <strong>de</strong>terminantele fertilităţii, variabile intermediare, variabileexplicative, venit relativ, fertilitate diferenţi<strong>al</strong>ă.Una <strong>din</strong>tre sarcinile esenţi<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e cercetării cauz<strong>al</strong>e în <strong>de</strong>mografie o constituiean<strong>al</strong>iza <strong>de</strong>terminantelor fertilităţii.Cadrul metodologic introdus <strong>de</strong> J. Blake şi K. Davis (1) a permis, încă <strong>de</strong>lajumătartea secolului trecut, separarea ansamblului complex <strong>de</strong> factori ai fertilităţii, îndouă mari categorii: “variabilele intermediare”, prin intermediul cărora se exrcită înmod necesar orice influenţă saupra fertilităţii şi “variabilele explicative sauin<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte” , <strong>de</strong> natură soci<strong>al</strong>ă, economică, politică, cultur<strong>al</strong>ă etc.O caracteristică a ultimelor <strong>de</strong>cenii o constituie multiplicarea cercetărilorre<strong>al</strong>izate în scopul măsurării inci<strong>de</strong>nţei fiecărui factor şi, într-o manieră mai ambiţioasă,pentru elaborarea unei teorii economice a fertilităţii; ambele tipuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>mersuri suntposibile datorită progreselor observării statistice în domeniu.Pe baza unei anchete efectuate în pe un eşantion naţion<strong>al</strong> reprezentativ,cuprinzând 800 <strong>de</strong> femei <strong>al</strong>be, cu vârsta cuprinsă între 18 şi 34 <strong>de</strong> ani, căsătorite <strong>de</strong> celpuţin 5 ani, fertile şi practicând contracepţia, care nu îşi exercitau activitatea îndomeniul agricol (şi nici soţii lor), D. Freedman a încercat să aprecieze impactulfactorilor economici şi non-economici în domeniul fertilităţii. Fertilitatea cuplurilor semăsoară prin numărul <strong>de</strong> copii în viaţă; variabilele explicative sunt în număr <strong>de</strong> 14,<strong>din</strong>tre care 6 sunt economice şi 8 non-economice. Variabilele economice cuprind:‣ pentru soţ:• venitul <strong>din</strong> anul prece<strong>de</strong>nt anchetei;• «venitul relativ»‣ pentru soţie:• numărul <strong>de</strong> ani <strong>de</strong> activitate <strong>de</strong> la data căsătoriei;• venitul;• statutul activităţii;• speranţa <strong>de</strong> activitate viitoare:Variabilele soci<strong>al</strong>e şi <strong>de</strong>mografice cuprind: atitu<strong>din</strong>ea femeii cu privire l<strong>al</strong>imitarea naşterilor; vârsta femeii; nivelul <strong>de</strong> educaţie <strong>al</strong> femeii; religia femeii; reuşitasocio-profesion<strong>al</strong>ă a soţului; nivelul <strong>de</strong> educaţie <strong>al</strong> bărbatului; vârsta bărbatului;originea cuplului;Variabila specifică a an<strong>al</strong>izei vizează venitul relativ <strong>al</strong> soţului: este vorba <strong>de</strong>raportul între venitul soţului şi venitul mediu <strong>al</strong> grupului soci<strong>al</strong> căruia îi aparţine cuplul,168
Secţiunea Statistică – Informatică economicăconsi<strong>de</strong>rând costurile <strong>de</strong> creştere şi educare <strong>al</strong>e copiilor <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> normele soci<strong>al</strong>eimpuse <strong>de</strong> grupul <strong>de</strong> apartenenţă (în interiorul unui anumit grup părinţii nu auposibilitatea <strong>al</strong>egerii volumului <strong>de</strong> cheltuieli <strong>de</strong>stinate copilului). În consecinţă, unindivid <strong>al</strong> cărui venit este inferior venitului mediu <strong>din</strong> grupul său este supus uneiconstrângeri <strong>de</strong> cost (pe care nu o poate evita) şi riscă să aibă o familie mai puţinnumeroasă <strong>de</strong>cât cea pe care venitul mediu <strong>al</strong> grupului său i-ar permite să o aibă(situaţia se inversează în condiţiile unui venit superior venitului mediu).Rezultatele studiului arată că variabilele economice joacă un rol limitat înexplicarea diferenţelor <strong>de</strong> fertilitate; uarea în consi<strong>de</strong>rare a variabilelor <strong>de</strong>mografice şisoci<strong>al</strong>e creşte foarte puţin partea variaţiei explicate. Distincţia în funcţie <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong>ani <strong>de</strong> căsătorie este esenţi<strong>al</strong>ă:• pentru cuplurile căsătorite <strong>de</strong> cel puţin 10 ani, variabila economică<strong>de</strong>terminantă este venitul relativ <strong>al</strong> soţului;• pentru cei căsătoriţi <strong>de</strong> 5 până la 9 ani, variabila <strong>de</strong>terminantă este numărul<strong>de</strong> ani <strong>de</strong> activitate a femeii <strong>de</strong> la căsătorie (fertilitatea fiind cu atât mai scăzută cu câtnumărul <strong>de</strong> ani <strong>de</strong> activitate este mai ridicat).Studiul fertilităţii diferenţi<strong>al</strong>e după venit, activitate, educaţie, religie sau etnieeste o <strong>al</strong>tă mod<strong>al</strong>itate <strong>de</strong> an<strong>al</strong>iză a <strong>de</strong>terminantelor fertilităţii. Pentru fertilitateadiferenţi<strong>al</strong>ă pe grupuri soci<strong>al</strong>e vom examina numărul fin<strong>al</strong> <strong>de</strong> copii care revin la 1000<strong>de</strong> femei cu vârsta peste 15 ani, aparţinând diverselor categorii socio-economice.Datele, prezentate în tabelele 1 şi 2, au la bază înregistrările ultimelor recensăminte <strong>din</strong>ţara noastră. Numărul <strong>de</strong> copii cel mai ridicat se observă în familiile <strong>de</strong> agricultori, iarcel mai scăzut în familiile <strong>de</strong> patroni, liber profesionişti şi s<strong>al</strong>ariaţi. Perioada <strong>de</strong> tranziţiepe care o traversează ţara noastră nu permite evi<strong>de</strong>nţierea relaţiei în J inversat întrefertilitate şi venit; curba <strong>de</strong>screscătoare a fertilităţii pe măsura creşterii veniturilor nuajunge încă la punctul <strong>de</strong> inflexiune. Datele permit însă evi<strong>de</strong>nţierea relaţiei inversecare există între fertilitate şi activitatea feminină, în speci<strong>al</strong> atunci când aceasta nu seexercită în domeniul agriculturii.Tabelul 1 -Fertilitatea diferenţi<strong>al</strong>ă după categorii socio-economice - 1992Categoria socio-economicăNr. copii născuţi vii ce revin la1000 femei cu vârsta peste 15 ani• agricultori particulari2536,0• membri ai asociaţiilor agricole2681,4• s<strong>al</strong>ariaţi cu ocupaţii agricole1965,7• patroni1395,0• liberi profesionişti1107,6• s<strong>al</strong>ariaţi cu ocupaţii neagricole1304,3• meseriaşi şi comercianţi particulari• person<strong>al</strong> <strong>al</strong> cooperaţiei meşteşugăreşti şi <strong>de</strong> consum1746,7• muncitori s<strong>al</strong>ariaţi1512,2• <strong>al</strong>te categorii1606,6318,9Populaţie activă 1672,2Tot<strong>al</strong> populaţie 1802,0169
Revista Tinerilor EconomiştiTabelul 2 – Fertilitatea diferenţi<strong>al</strong>ă după categorii <strong>de</strong> populaţie şi mediuNr. De copii născuţi vii ce revin la 1000 femei cu vârstaCategoria <strong>de</strong> populaţiepeste 15 aniMediul1992 2002Populaţie activă 1672,2 1470,0‣ urban 1414,3 1209,0‣ rur<strong>al</strong> 2027,9 1862,3Populaţie inactivă 1940,4 1772,2‣ urban 1468,9 1359,9‣ rur<strong>al</strong> 2398,4 2197,6Tot<strong>al</strong> populaţie 1802,0 1647,5‣ urban 1438,5 1291,5‣ rur<strong>al</strong> 2224,5 2075,9Tabelul 3 - Descen<strong>de</strong>nţa fin<strong>al</strong>ă a două grupe <strong>de</strong> generaţii feminine(1943-1947 şi 1953-1957), după nivelul educaţiei şi starea civilăNr. copii născuţi vii la 1000 <strong>de</strong> femei cuvârsta între 45-49 <strong>de</strong> aniŞco<strong>al</strong>a absolvităTot<strong>al</strong> femei Femei căsătorite1992 2002 1992 2002• instituţii <strong>de</strong> învăţământ superior 1398,2 1332,6 1555,5 1508,3• şcoli postlice<strong>al</strong>e1525,3 1501,3 1634,8 1627,4• licee1609,9 1671,9 1725,7 1777,4• şcoli profesion<strong>al</strong>e1913,7 2051,9 1987,0 2107,0• gimnazii2334,9 2585,3 2399,8 2654,9• şcoli primare2943,2 3246,5 3020,2 3373,6• fără şco<strong>al</strong>ă absolvită3209,8 3424,5 3576,2 4191,5Tot<strong>al</strong> femei <strong>din</strong> generaţie 2343,4 2175,7 2449,4 2266,5Legătura între educaţie şi fertilitate este evi<strong>de</strong>nţiată prin nivelurile indicatorilor<strong>din</strong> tabelul 3. Corelaţia inversă puternică care există între nivelul educaţiei femeii şiintensitatea fertilităţii se explică pe <strong>de</strong> o parte, prin aceea că educaţia, în speci<strong>al</strong>învăţământul superior, are ten<strong>din</strong>ţa <strong>de</strong> a întârzia vârsta la căsătorie, iar, pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte,corelând direct nivelul educaţion<strong>al</strong> cu nivelul veniturilor, regăsim ten<strong>din</strong>ţa anteriormenţionată <strong>de</strong> scă<strong>de</strong>re a fertilităţii pe măsura creşterii veniturilor şi a gradului <strong>de</strong>ocupare a femeii. Ten<strong>din</strong>ţa evi<strong>de</strong>nţiată se manifestă cu atât mai puternic în cazulfertilităţii legitime, când amplitu<strong>din</strong>ea variaţiei <strong>de</strong>scen<strong>de</strong>nţei fin<strong>al</strong>e este <strong>de</strong> peste doicopii între femeile cu studii superioare şi cele fără şco<strong>al</strong>ă absolvită.170
Secţiunea Statistică – Informatică economicăTabelul 4 - Descen<strong>de</strong>nţa fin<strong>al</strong>ă a două grupe <strong>de</strong> generaţii feminine (1943-1947 şi 1953-1957) după etnie şi religieNr. copii născuţi vii la 1000 <strong>de</strong> femei cuEtniavârsta între 45-49 ani1992 2002• români• maghiari• romi• germani• ucrainieni• ruşi lipoveni• turci• sârbi• tătari• slovaci• bulgari• evrei• croaţi• cehi• polonezi• greci• armeniReligia• ortodoxă• romano-catolică• reformată• greco-catolică• penticost<strong>al</strong>ă• baptistă• adventistă• unitariană• musulmană• creştină dupăEvanghelie2348,52136,23873,41961,23210,62178,23006,31712,82061,12526,51785,31288,32115,42200,02383,21525,51133,32328,62417,02137,32043,74307,92514,02593,32250,22517,33732,32149,82088,84091,71829,03139,82076,92865,01566,41709,82299,71656,81275,91992,92164,82173,91890,81111,12143,32272,32087,71905,74143,42447,92523,12142,12304,13601,7În anii ’70, J. L. Simon a emis şi verificat o ipoteză interesantă pentru a pune <strong>de</strong>acord rezultatele empirice contradictorii asupra relaţiei <strong>din</strong>tre venit şi mărimea familiei.El a arătat că sensul relaţiei <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> rangul naşterii: relaţia este directă pentruprimele naşteri şi inversă pentru naşterile <strong>de</strong> rang superior. Afirmaţia prezintă un dubluinteres:• pe <strong>de</strong> o parte, permite explicarea contradicţiilor observate <strong>de</strong> la un studiuempiric la <strong>al</strong>tul, sugerând că relaţia între venit şi dimensiunea medie a familiei - pentruansamblul populaţiei - <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> structura eşantionului;• pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte, sugerează o interpretare a fenomenului <strong>de</strong> convergenţă cătreo dimensiune medie a familiei, între 2 şi 4 copii, ceea ce corespun<strong>de</strong> diminuării171
Revista Tinerilor Economiştinumărului <strong>de</strong> cupluri fără copii sau cu un singur copil cât şi a familiilor numeroase;creşterea veniturilor antrenează atât creşterea dimensiunii familiilor care nu aveau <strong>de</strong>câtcel mult un copil cât şi diminuarea dimensiunii celor care aveau <strong>de</strong>ja 3 sau 4 copii saucare doreau ex ante cel puţin 4 copii.Printre factorii explicativi ai diferenţelor <strong>de</strong> fertilitate, apartenenţa religioasă şiapartenenţa etnică sunt esenţi<strong>al</strong>e. Variaţia <strong>de</strong>scen<strong>de</strong>nţei fin<strong>al</strong>e în funcţie <strong>de</strong> cele douăcaracteristici este evi<strong>de</strong>nţiată prin datele <strong>din</strong> tabelul 4.Trei tipuri <strong>de</strong> explicaţii au fost propuse, imputând abaterile observate <strong>de</strong> la ungrup religios la <strong>al</strong>tul caracteristicilor socio-<strong>de</strong>mografice proprii fiecărui grup, statutuluiminorităţii în care se poate afla un grup religios şi învăţământului doctrin<strong>al</strong> propriu-zis.Dintre aceste diverse ipoteze, doar ultima sugerează un efect specific <strong>al</strong> religiei asupracomportamentului <strong>de</strong> fertilitate, diferenţele observate rezultând <strong>din</strong> interacţiuneafactorilor religioşi propriu-zişi şi caracteristicile socio-economice <strong>al</strong>e grupuluiconsi<strong>de</strong>rat. În cursul procesului <strong>de</strong> tranziţie <strong>de</strong>mografică, inci<strong>de</strong>nţa factorului religios afost mai mare la început şi s-a diminuat pe măsura mo<strong>de</strong>rnizării societăţilor umane,odată cu <strong>de</strong>zvoltarea economică şi ameliorarea statutului socio-economic <strong>al</strong> menajelor.An<strong>al</strong>iza <strong>de</strong>vine mai pertinentă cu cât nivelul <strong>de</strong>zagregării este mai <strong>de</strong>t<strong>al</strong>iat; eatrebuie să ţină cont şi <strong>de</strong> specificităţile existente în interiorul fiecărui grup religios.Ipoteza interactivă a lui J. Chamie <strong>din</strong> 1981 conduce la concluzia, confirmată<strong>de</strong> multe an<strong>al</strong>ize comparative, conform căreia diferenţele <strong>de</strong> fertilitate în funcţie <strong>de</strong>religie şi <strong>de</strong> practica religioasă tind să se reducă în multe ţări în ultimul timp; dar, încondiţiile în care apartenenţa la un grup religios presupune particularităţi sociologice,politice şi economice foarte contrastante în raport cu restul populaţiei, diferenţele semenţin.În 1963, I. A<strong>de</strong>lman, pe baza unei anchete efectuate în 37 <strong>de</strong> ţări <strong>de</strong>zvoltate şiîn curs <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare, a reţinut patru variabile: venitul pe locuitor (Y), pon<strong>de</strong>reapopulaţiei active nonagricole (I), un indicator <strong>al</strong> nivelului <strong>de</strong> viaţă (E), care cuprin<strong>de</strong>arata an<strong>al</strong>fabetismului şi nivelul <strong>de</strong> educaţie <strong>al</strong> mamei, şi <strong>de</strong>nsitatea populaţiei (P).Aceste variabile au fost corelate cu numărul <strong>de</strong> naşteri vii la 1000 locuitori <strong>din</strong> fiecaregrupă <strong>de</strong> vârstă (b). Pentru fiecare grupă <strong>de</strong> vârstă i (grupuri cincin<strong>al</strong>e <strong>de</strong> la 15 la 49 <strong>de</strong>ani), se poate scrie următoarea ecuaţie <strong>de</strong> regresie exprimată în logaritmi natur<strong>al</strong>i:ln b i = a 0 i + a 1 i ln Y + a 2 i ln I + a 3 i ln E + a 4 i ln P + u iFormula permite interpretarea coeficienţilor <strong>de</strong> regresie a 1 , a 2 , a 3 , a 4 caelasticităţi <strong>al</strong>e ratei <strong>de</strong> nat<strong>al</strong>itate faţă <strong>de</strong> variabilele consi<strong>de</strong>rate. Semnul coeficienţiloreste conform ipotezelor teoretice (a 1 , pozitiv, a 2 , a 3 , şi a 4 negativi): numărul <strong>de</strong> copiicreşte odată cu venitul, în timp ce educaţia, urbanizarea şi <strong>de</strong>nsitatea populaţiei exercităun efect <strong>de</strong> scă<strong>de</strong>re asupra acestuia. Cele patru variabile reţinute explică între 50 şi 70%<strong>din</strong> variaţie; în schimb, legătura <strong>din</strong>tre venit şi numărul <strong>de</strong> copii este slabă şi chiarnesemnificativă (sub pragul <strong>de</strong> încre<strong>de</strong>re <strong>de</strong> 5%) pentru multe grupe <strong>de</strong> vârstă; educaţiaşi <strong>de</strong>nsitatea au inci<strong>de</strong>nţa cea mai semnificativă în cadrul acestui mo<strong>de</strong>l.În 1981, G. Rodriguez şi J. Cleland, pornind <strong>de</strong> la datele unei anchete mondi<strong>al</strong>e asuprafertilităţii re<strong>al</strong>izate în 20 <strong>de</strong> ţări (<strong>de</strong>zagregarea pe grupuri etnice a mărit numărulacestora la 27), au prezentat inci<strong>de</strong>nţa a şase variabile socio-economice asuprafertilităţii legitime: mediul <strong>de</strong> rezi<strong>de</strong>nţă (urban-rur<strong>al</strong>), nivelul <strong>de</strong> educaţie, statutulprofesion<strong>al</strong> şi activitatea soţului, nivelul <strong>de</strong> educaţie şi statutul profesion<strong>al</strong> <strong>al</strong> soţiei.172
Secţiunea Statistică – Informatică economicăTabelul 5 - Rate specifice <strong>de</strong> fertilitate pe vârste şi medii în regiunea Oltenia‰MediulGrupa <strong>de</strong> vârstă15-19 20-24 25-29 30-34 35-39 40-44 45-49 Tot<strong>al</strong>15-49ani• urban 35,5 101,6 48,5 17,7 5,8 1,6 0,03 30,7• rur<strong>al</strong> 83,0 153,6 88,3 24,0 8,1 2,6 0,2 59,97Tabelul 6 - Indicatorii fertilităţii pe medii în regiunea OlteniaMediul Rata tot<strong>al</strong>ă <strong>de</strong>fertilitateRata brută <strong>de</strong>reproducereVârsta medie lamaternitateVârstamediană la• urban• rur<strong>al</strong>1,0531,8000,5340,79224,323,1maternitate23,622,6Din an<strong>al</strong>iza statistică s-au <strong>de</strong>sprins două concluzii gener<strong>al</strong>e: existenţa unordiferenţe semnificative <strong>de</strong> la o ţară la <strong>al</strong>ta, care exclu<strong>de</strong> un mo<strong>de</strong>l explicativ unic şipartea relativ scăzuta a variaţiei explicate prin intermediul factorilor socio-economiciluaţi în consi<strong>de</strong>rare. Rezultatele, confirmând teoriile anterioare, au adus o serie <strong>de</strong>nuanţe interesante:• fertilitatea este în gener<strong>al</strong> mai ridicată în mediul rur<strong>al</strong>, dar diferenţa rur<strong>al</strong>urbanvariază <strong>de</strong> la o zonă la <strong>al</strong>ta (datele <strong>din</strong> tabelele 5 şi 6 evi<strong>de</strong>nţiază diferenţesemnificative la nivelul tuturor indicatorilor fertilităţii: mo<strong>de</strong>lul <strong>de</strong> fertilitate rur<strong>al</strong> estecaracterizat <strong>de</strong> o vârstă medie şi mediană mai scăzută la maternitate şi <strong>de</strong> o intensitatemai ridicată o fenomenului la toate grupele <strong>de</strong> vârstă fertilă);• între nivelul <strong>de</strong> educaţie <strong>al</strong> celor doi soţi şi intensitatea fertilităţii există ocorelaţie inversă (în anumite zone sau ţări relaţia nu se verifică);• activitatea feminină are în toate zonele globului efecte semnificative asupraintensităţii şi c<strong>al</strong>endarului fertilităţii; statutul profesion<strong>al</strong> <strong>al</strong> soţului are o influenţă multmai redusă;• în toate zonele, variabilele socio-economice <strong>al</strong>e soţiei joacă un rolprepon<strong>de</strong>rent în stabilirea nivelului <strong>de</strong> fertilitate.Toate studiile efectuate în domeniul <strong>de</strong>terminantelor fertilităţii lasă <strong>de</strong>schisăproblema mecanismelor prin intermediul cărora se exercită influenţa variabilelor socioeconomiceşi socio-cultur<strong>al</strong>e consi<strong>de</strong>rate.BIBLIOGRAFIE1. Davis, K. The world <strong>de</strong>mographic transition. The Ann<strong>al</strong>s of theAmerican Aca<strong>de</strong>mz of Politic<strong>al</strong> and Soci<strong>al</strong> Sciences, 19502. Blanchet, D Modélisation démo-economique, INED, Paris, 19913. C<strong>al</strong>dwell, J.C. The mecanisms of <strong>de</strong>mographic change in historic<strong>al</strong>perspective, Population Studies vol. 35, nr. 1, London, 19814. Dumont, G.F. Démographie. An<strong>al</strong>zse <strong>de</strong>s populations et démographieéconomicque, DUNOD, Paris, 1995173
Revista Tinerilor EconomiştiTEHNOLOGII INFORMAŢIONALE ŞI DE COMUNICARELect. univ. drd. Hauer IleanaAsist. univ. drd. Butuza AntoanetaUniversitatea <strong>de</strong> Vest Timişoara,Facultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: The information systems of last years have theadvantages of great evolution from computer’s domain , about workperformance and especi<strong>al</strong>ly the <strong>de</strong>velopment of networks, likeInternet and Intranet. Today, the information is a re<strong>al</strong> and veryimportant resource.The information technology creates, keeps andgives the access to it.Key words: Internet, Intranet, TI, managementul informaţiei1. Implicaţii <strong>al</strong>e noilor tehnologii informaţion<strong>al</strong>e şi <strong>de</strong> comunicare asupra mediuluieconomico-soci<strong>al</strong>Printre princip<strong>al</strong>ele caracteristici <strong>al</strong>e societăţii contemporane este transformareaei în societate informaţion<strong>al</strong>ă în care accesul neîngrădit la informaţii şi cunoştiinţe esteprincip<strong>al</strong>a c<strong>al</strong>e <strong>de</strong> succes în viaţă şi în afaceri. Accesul prompt la informaţie este c<strong>al</strong>ea<strong>de</strong>venirii profesion<strong>al</strong>e şi a angajării <strong>de</strong> acţiuni profitabile. De c<strong>al</strong>itatea informaţiei<strong>de</strong>pin<strong>de</strong> nu numai execuţia raţion<strong>al</strong>ă a unor sarcinii sau atribuţii, ci şi eficienţa unor<strong>de</strong>cizii asupra agenţilor economico-soci<strong>al</strong>i.Sistemele informaţion<strong>al</strong>e actu<strong>al</strong>e beneficiază <strong>din</strong> plin <strong>de</strong> evoluţiilespectaculoase <strong>din</strong> domeniul informaticii, mai <strong>al</strong>es în ceea ce priveşte performanţele <strong>de</strong>lucru, dar şi în privinţa <strong>de</strong>zvoltării reţelelor <strong>de</strong> tip Internet şi Intranet. Ele constau, înesenţă, în colectarea, prelucrarea, stocarea şi transmiterea informaţiei sub formă <strong>de</strong>voce, imagine, text şi numerică pe baza microelectronicii prin combinarea informaticiicu telecomunicaţiile şi produc mutaţii importante <strong>de</strong> la obţinerea bogăţiei spre creaţieproducând tranzacţii numeroase generatoare <strong>de</strong> v<strong>al</strong>oare adăugată şi modificări <strong>al</strong>eierarhiei activelor în societăţi comerci<strong>al</strong>e.1.1 Conţinutul şi trăsăturile tehnologiei informaţion<strong>al</strong>eÎntre <strong>de</strong>cizie şi acţiune factorul cat<strong>al</strong>izator o reprezintă informaţia, ca element<strong>de</strong>terminant <strong>al</strong> cunoaşterii contextului în care urmează să se ia o hotărâre sau să se<strong>de</strong>sfăşoare o acţiune. Tratarea informaţiei are loc în cadrul unei anumite tehnologii, înfuncţie <strong>de</strong> specificul organizaţiei şi a mediului în care ea se utilizează. Cum pentruproduse <strong>de</strong> natură industri<strong>al</strong>ă tehnologia <strong>de</strong> fabricaţie inclu<strong>de</strong> toate acţiunile, operaţiileşi fazele necesare transformării materiei prime, a obiectului muncii în produs finit(marfă, lucrare, serviciu) la fel pentru produsul informaţie tehnologia <strong>de</strong> obţinereinclu<strong>de</strong> toate prelucrările necesare satisfacerii cerinţelor <strong>de</strong> informare <strong>al</strong>econsumatorilor acestuia: manageri, administratori, funcţionari, cetăţeni etc.174
Secţiunea Statistică – Informatică economicăAcţiunile care au loc la nivelul componentelor operaţion<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e uneiorganizaţii(secţii, ateliere, birouri, <strong>de</strong>pozite etc) sunt evi<strong>de</strong>nţiate în documente primareşi/sau centr<strong>al</strong>izatoare <strong>de</strong> reflectare a fenomenelor şi a proceselor generate, la locul şi înmomentul <strong>de</strong>rulării lor; elementele <strong>de</strong> sinteză <strong>al</strong>e documentelor <strong>de</strong> genul tot<strong>al</strong>urilor şi asubtot<strong>al</strong>urilor sau a concluziilor constituie semn<strong>al</strong>e şi ştiri asupra tranzacţiilor care auloc într-un interv<strong>al</strong> <strong>de</strong> timp. Consemnarea cronologică şi sistematică a operaţiilor subformă <strong>de</strong> note contabile şi înregistrări contabile redă un grad sporit <strong>de</strong> cunoaştere asituaţiei patrimoniului şi a mişcărilor patrimoni<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e organizaţiei. Prelucrarearegistrelor-jurn<strong>al</strong> ( <strong>al</strong> notelor contabile) şi a fişelor <strong>de</strong> conturi asigură obţinerea <strong>de</strong>informaţii gener<strong>al</strong>izate şi sintetizate sub forma b<strong>al</strong>anţelor şi a bilanţului, dar şi a unorrapoarte şi situaţii <strong>de</strong> excepţii privind unele abateri <strong>al</strong>e mărimilor efective <strong>de</strong> la celedorite: consumuri şi cheltuieli re<strong>al</strong>izate- consumuri şi cheltuieli normate, inventarulaverii- situaţia patrimoniului după acte(scriptică), venituri scontate-venituri re<strong>al</strong>izate,profit dorit-profit re<strong>al</strong>izat etc. An<strong>al</strong>iza economico-financiară şi prelucrările informaţieifinanciar-contabile prin mo<strong>de</strong>le econometrice <strong>de</strong> reflectare a condiţiilor <strong>de</strong> trecere <strong>de</strong> lacauze la efecte este <strong>de</strong>terminantă în elaborarea şi fundamentarea <strong>de</strong>ciziilor prinreperarea factorilor şi a cauzelor care au dus la rezultate negative <strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong>eficienţei acţiunilor, dar şi la bunul mers <strong>al</strong> activităţilor. De asemenea, an<strong>al</strong>izeleretrospective şi prospective pot constitui baza elaborării tabloului <strong>de</strong> bord <strong>al</strong>managerilor, ca scenarii sau programe flexibile prin care să se întrevadă evoluţianorm<strong>al</strong>ă a rezultatelor pentru variante scontate <strong>de</strong> combinare a mărimii factorilorimplicaţi .Pe lângă acţiunile elementare <strong>de</strong> procesare a informaţiei, TI actu<strong>al</strong>e includcomponente tehnice şi organizatorice, cum sunt:• Echipamente <strong>de</strong> tratare a informaţiei (c<strong>al</strong>culatoare, scanere, imprimante etc)• Mijloace <strong>de</strong> stocare a datelor şi a informaţiilor• Colecţii <strong>de</strong> date, cunoştiinţe, fapte organizate în baze, <strong>de</strong>pozite , tabele <strong>de</strong> dateşi obiecte• Mijloace <strong>de</strong> comunicare a informaţiei (mo<strong>de</strong>muri, sateliţi, fax-uri, poştăelectronică, etc)• Programe informatice <strong>de</strong> automatizare şi integrare a prelucrărilor• Firme şi echipe speci<strong>al</strong>izate în informatizări, etc.Compleatrea şi combinarea componentelor clasice, tradiţion<strong>al</strong>e cu cele mo<strong>de</strong>rne sebazează pe an<strong>al</strong>iza <strong>de</strong> sistem. An<strong>al</strong>iza <strong>de</strong> sistem are ca punct <strong>de</strong> plecare cerinţeleinformaţion<strong>al</strong>-<strong>de</strong>cizion<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e utilizatorilor, beneficiarilor <strong>de</strong> informaţii; pe bazacunoaşterii re<strong>al</strong>ităţilor privind existenţa şi funcţionarea organizaţiei sau a activităţiiorganizate, prin aplicarea principiilor an<strong>al</strong>izei sistemice structur<strong>al</strong>e statice şi <strong>din</strong>amice,sunt concepute şi integrate aplicaţii necesare gestionării şi conducerii în condiţii <strong>de</strong>maximă profitabilitate şi raţion<strong>al</strong>itate a activităţilor <strong>de</strong>rulate în sistemul an<strong>al</strong>izat.An<strong>al</strong>iza <strong>de</strong> sistem se constituie într-o metodologie <strong>de</strong> creare şi întreţinere a resurselorinformaţion<strong>al</strong>- <strong>de</strong>cizion<strong>al</strong>e după criterii <strong>de</strong> performanţă în cadrul unei categorii <strong>de</strong>organizaţii sau a unui domeniu <strong>de</strong> activităţi.Între clasic şi mo<strong>de</strong>rn, TI existente în organizaţii economico-soci<strong>al</strong>e prin uneletrăsături specifice, cum sunt:• Iniţierea tehnologiei odată cu înfiinţarea organizaţiei şi <strong>de</strong>zvoltarea ei pemăsură ce volumul şi amploarea activităţilor creşte sau într-o formulare maigener<strong>al</strong>ă un sistem informaţion<strong>al</strong>- <strong>de</strong>cizion<strong>al</strong> se naşte şi trăieşte viaţaorganizaţiei în care fiinţează.175
Revista Tinerilor Economişti• Prepon<strong>de</strong>renţa prelucrărilor manu<strong>al</strong>e prin c<strong>al</strong>cule aritmetice şi bazate pe rutinaexecutanţilor.• Aplicarea strictă a unor metodologii cu caracter normativ ceea ce face ca,a<strong>de</strong>seori informaţiile rezultate <strong>din</strong> prelucrări să aibă un rol statistic, constatativ,<strong>de</strong> raportări. De pildă, chiar dacă se folosesc programe informatice <strong>de</strong>contabilitate, contabilii continuă să respecte Regulamentele şiinstrucţiunile(standar<strong>de</strong>le) <strong>de</strong> aplicare a Legii contabilităţii, iar managerii nu<strong>de</strong>vin conştienţi că <strong>din</strong> documentele contabile informaţiile necesarefundamentării <strong>de</strong>ciziilor se pot obţine în orice moment prin accesarea fişelor <strong>de</strong>cont şi, chiar, a documentelor <strong>de</strong> sinteză(nu trebuie aşteptat sfârşitul <strong>de</strong> lună sau<strong>de</strong> trimestru pentru a cunoaşte situaţia resurselor şi a fondurilor organizaţiei,evoluţia încasărilor şi a plăţilor, rezultatele financiare etc);• Exploatarea <strong>de</strong> produse informatice <strong>de</strong> contabilitate, pentru s<strong>al</strong>arizări, <strong>de</strong>gestiune comerci<strong>al</strong>ă etc,face ca informatizarea să producă mutaţii notabile înmunca multor funcţionari şi a speci<strong>al</strong>iştilor. A<strong>de</strong>seori, aplicaţiile informatice,aflate în exploatare, transpun prelucrările manu<strong>al</strong>e în tratarea automată a datelorcu implicaţii minore asupra perfecţionării mecanismelor soci<strong>al</strong>-economice. Cutoate progresele înregistrate în evoluţia TI se poate uşor constata insuficientaconectare a aplicaţiilor informatice în ansamblul tehnologiilor ca urmare a uneian<strong>al</strong>ize <strong>de</strong> sistem pre<strong>al</strong>abile precare sau insuficiente. A cumpăra şi adaptaprograme informatice nu este suficient pentru a avea structuri organizatorice şifuncţion<strong>al</strong>e mai performante, mai activ angrenate în mediul pieţeiconcurenţi<strong>al</strong>e.• Conlucrarea <strong>de</strong>fectuoasă între speci<strong>al</strong>işti face să se menţină autonomia unorcompartimente şi sectoare <strong>de</strong> activitate sub <strong>de</strong>viza „ în speci<strong>al</strong>itatea mea suntsuveran”. În acest fel luarea <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizii corelate şi convergente spre re<strong>al</strong>izareaunor obiective glob<strong>al</strong>e este sporadică <strong>de</strong>pinzând <strong>de</strong> toleranţa mai mare a unormanageri <strong>de</strong> pe nivelele superioare <strong>al</strong>e ierarhiilor.Plusurile şi minusurile semn<strong>al</strong>ate relativ la actu<strong>al</strong>ele tehnologii <strong>de</strong> tratare ainformaţiei <strong>de</strong>notă, în ansamblu, evoluţiile pozitive <strong>din</strong> domeniul managementuluisistemelor informaţion<strong>al</strong>e cu rezerve importante <strong>de</strong> a continua şi a adânci <strong>de</strong>mersurilefăcute mai <strong>al</strong>es în ultimele <strong>de</strong>cenii.2. V<strong>al</strong>oarea informaţiei şi tehnologiei informaţion<strong>al</strong>e în unităţile economiceModul şi măsura în care o întreprin<strong>de</strong>re utilizează informaţiile este o problemăcomplexă, <strong>de</strong>oarece informaţia este o componentă intrinsecă a aproape tuturoractivităţilor oricărei organizaţii.Mai întâi organizaţia caută şi ev<strong>al</strong>uează informaţii în ve<strong>de</strong>rea fundamentării<strong>de</strong>ciziilor importante. Este domeniul cel mai prolific ca arie <strong>de</strong> cercetare şi cel maiconsacrat, fiind legat iniţi<strong>al</strong> <strong>de</strong> teoria raţion<strong>al</strong>ităţii <strong>de</strong>ciziilor. În principiu, potrivit teoriei<strong>de</strong>ciziei raţion<strong>al</strong>e, dat fiind un context punctu<strong>al</strong>, <strong>al</strong>egerea variantei <strong>de</strong> acţiune se face pebaza unei informaţii complete <strong>de</strong>spre obiectivele, <strong>al</strong>ternativele fezabile şi posibilelerezultate <strong>al</strong>e acestor <strong>al</strong>ternative.Un <strong>al</strong> doilea domeniu <strong>de</strong> utilizare strategică este cel legat <strong>de</strong> <strong>de</strong>mersulorganizaţiei <strong>de</strong> a prin<strong>de</strong>, <strong>de</strong> a conştientiza sensul schimbărilor şi direcţiile <strong>de</strong>zvoltării<strong>din</strong> mediul concurenţi<strong>al</strong>. Întreprin<strong>de</strong>rea ca sistem, este fundament<strong>al</strong> legată <strong>de</strong> mediul încare se încadrează.176
Secţiunea Statistică – Informatică economicăA treia axă <strong>de</strong> utilizare a informaţiei ţine <strong>de</strong> generarea <strong>de</strong> către organizaţii, <strong>de</strong>noi cunoştiinţe prin procesul <strong>de</strong> învăţare organizaţion<strong>al</strong>ă. Noile cunoştiinţe sunt extrem<strong>de</strong> importante în proiectarea unor noi produse şi servicii, ameliorarea celor existente,schimbarea proceselor organizaţion<strong>al</strong>e etc. Mulţi economişti au proclamat cunoaşterea,înaintea capit<strong>al</strong>ului şi muncii, drept cea mai importantă resursă a societăţii. Problemaeste foarte dificilă, <strong>de</strong>oarece cunoştiinţele sunt răspândite în toată organizaţia, iari<strong>de</strong>ntificarea şi v<strong>al</strong>orificarea lor presupune schimbarea stilului <strong>de</strong> lucru ierarhic şiform<strong>al</strong>izat.În an<strong>al</strong>iza v<strong>al</strong>orii informaţion<strong>al</strong>e se impune a avea în ve<strong>de</strong>re o consecinţă ateoriei informaţion<strong>al</strong>e a lui Shannon, consecinţă evocată <strong>de</strong> Karl Sveibz: informaţia nuare v<strong>al</strong>oare în sine; v<strong>al</strong>oarea informaţiei ţine în princip<strong>al</strong> <strong>de</strong> conexiunea cu acţiuneaumană sau ca relaţie indirectă.Informaţia este bunul, averea critică a oricărei întreprin<strong>de</strong>ri, fiind legată <strong>de</strong>cunoaşterea furnizorilor şi clienţilor, cunoştinţele creatorilor şi <strong>de</strong>zvoltatorilor <strong>de</strong>produse. Cele mai <strong>din</strong>amice companii i<strong>de</strong>ntifică noi paradigme care consi<strong>de</strong>răinformaţia drept cea mai importantă resursă a epocii noastre.Una <strong>din</strong>tre problemele inerente măsurării activelor intangibile <strong>al</strong>e firmei constăîn faptul că există mai multe tipuri <strong>de</strong> informaţii, care provin <strong>de</strong> la numeroase surse. Înplus, o parte a informaţiei are o v<strong>al</strong>oare efemeră, <strong>al</strong>tele au v<strong>al</strong>oare numai în anumitecondiţii. Activele tangibile clasice, cum ar fi lichidităţile, acţiunile, proprietăţile pot fiev<strong>al</strong>uate relativ corect, conferind o soliditate financiară recunoscută. Este a<strong>de</strong>vărat, şiaceste active se pot schimba rapid, îşi pot mări sau diminua v<strong>al</strong>oarea, în funcţie <strong>de</strong>evoluţia sectorului <strong>de</strong> activitate, <strong>din</strong>amismul pieţei, glob<strong>al</strong>izarea economiilor.Informaţiile prezintă un rol capit<strong>al</strong> în re<strong>al</strong>izarea unor plasamente, politici, strategiiviabile.Firmele în care informaţia prezintă o semnificaţie sporită sunt preocupatepentru ca acesta să fie inclus în documentele <strong>de</strong> sinteză financiar-contabile. Importanţasa este cu atât mai mare cu cât pe baza informaţiilor, compania poate să lanseze acţiunisau să contracteze împrumuturi pe/ <strong>de</strong> pe piaţă. Ca orice activ, informaţia constituiesubiectul reev<strong>al</strong>uării, <strong>de</strong>precierii şi reprezintă un element impozabil. În unele ţări,precum SUA şi Marea Britanie, regulile privind capit<strong>al</strong>izarea unei forme a activuluiinformaţion<strong>al</strong>, cheltuielile <strong>de</strong> cercetare-<strong>de</strong>zvoltare au conturat un mo<strong>de</strong>l pentrupublicarea acestor v<strong>al</strong>ori. La momentul actu<strong>al</strong>, doar câteva firme contabilizeazăv<strong>al</strong>oarea activelor- informaţii, dar există un curent clar privind perfecţionareametodologiei contabile3. Influenţa tehnologiei informaţion<strong>al</strong>e şi a managmentului informaţiei în performanţeleunităţiiInformaţia este o resursă re<strong>al</strong>ă, vit<strong>al</strong>ă în condiţiile actu<strong>al</strong>e. Tehnologiainformaţion<strong>al</strong>ă este cea care creează, stochează şi furnizează accesul la această resursă.Una <strong>din</strong>tre erorile fundament<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e managerilor cu privire la tehnologiainformaţion<strong>al</strong>ă constă în iluzia că informatizarea întreprin<strong>de</strong>rii atrage <strong>de</strong> la sineameliorarea productivităţii firmei şi a competitivităţii s<strong>al</strong>e. Informatizarea este unproces c<strong>al</strong>itativ. Esenţi<strong>al</strong> este modul în care se combină reursele tehnologieiinformaţion<strong>al</strong>e şi modul în care procesul este adaptat la specificul întreprin<strong>de</strong>rii. Ceeace este mai <strong>de</strong>licat ţine <strong>de</strong> faptul că adaptarea la specificul întreprin<strong>de</strong>rii nu înseamnă orelaţie unidirecţion<strong>al</strong>ă. Este fundament<strong>al</strong> ca şi întreprin<strong>de</strong>rea să se transforme în funcţie<strong>de</strong> oportunităţile oferite <strong>de</strong> tehnologie. După cum afirma Thomas Davenport, tehnologia177
Revista Tinerilor Economiştinu este nici s<strong>al</strong>vatorul şi nici <strong>de</strong>monul erei informaţion<strong>al</strong>e. La modul cel mai rău, nepoate distrage şi conduce pe un drum greşit. La modul cel mai bun, noile sisteme potasigura suportul pentru acel gen <strong>de</strong> utilizare a informaţiei care să fie legat <strong>de</strong><strong>de</strong>zvoltarea întreprin<strong>de</strong>rii.Managementul, politica, strategia cu privire la informaţii nu pot fi imaginate înacest moment fără aportul tehnologiei. Însă tehnologia constituie numai suportulgestiunii resursei-informaţie, <strong>de</strong>schizând noi oportunităţi pentru exploatarea informaţieişi apariţia unor abordări novatoare cu privire la ceea ce face organizaţia şi modul în carese comportă.După Erik Brynjolfsson <strong>de</strong> la Massachusetts Institute of Techology,investiţiile în TI sunt o condiţie pentru succesul în managementul informaţiei, darsuccesul nu va veni dacă organizaţia nu-şi schimbă şi modul în care prelucrează şi-şigestionează informaţiile.Thomas Davenport explică rata mare a eşecurilor în materie <strong>de</strong> implementare aunei arhitecturi informaţion<strong>al</strong>e coerente prin concentrarea excesivă pe aspecteletehnologice şi insuficienta atenţie acordată utilizatorilor. Managementul informaţieitrebuie să înceapă <strong>de</strong> la modul în care oamenii utilizează informaţia <strong>de</strong>oarece:- informaţia evoluează pe mai multe direcţii, căpătând sensuri multiple.- Oamenii nu partajează uşor informaţiile.- Schimbarea tehnologică a unui sistem informaţion<strong>al</strong> nu va schimbaautomat şi cultura întreprin<strong>de</strong>rii.Dincolo <strong>de</strong> eşecurile implementării unei arhitecturi informaţion<strong>al</strong>e coerente, un<strong>al</strong>t fenomen cu urmări negative îl reprezintă suprasarcina informaţion<strong>al</strong>ă sausuprainformatizarea.Chiar <strong>de</strong> la începuturile teoriei informaţiei, cercetătorii au studiatfenomenul <strong>de</strong> suprasarcină informaţion<strong>al</strong>ă. Aceasta apare atunci când sistemul primeştemai multe informaţii <strong>de</strong>cât poate gestiona. Schimbările care o generează pot fi <strong>de</strong> naturăcantitativă, <strong>de</strong> semnificaţie sau <strong>de</strong> intensitate.Ca soluţii pentru suprasarcina informaţion<strong>al</strong>ă, un studiu sugerează: o mai bunăpregătire în separarea informaţiilor necesare <strong>de</strong> cele irelevante; o an<strong>al</strong>iză şi filtrare maiserioasă a informaţiilor, astfel încât managerii să primească numai ceea ce au nevoie, omai bună pregătire pentru <strong>de</strong>zvoltarea aptitu<strong>din</strong>ilor <strong>de</strong> comunicare, astfel încât angajaţiisă nu mai creeze informaţii <strong>de</strong> prisos.Dacă se acceptă că informaţia este în primul rând un proces şi nu un lucru însine, politica informaţion<strong>al</strong>ă a unei organizaţii trebuie să asigure cadrul creăriisensurilor <strong>de</strong> către persoane sau grupuri ce creează informaţii aplicând cunoştiinţele lorpe datele <strong>de</strong> care dispun. Preluarea datelor, întreţinerea şi distribuirea(transmiterea) lorsunt vit<strong>al</strong>e pentru organizaţii, dar <strong>de</strong> obicei cele mai <strong>de</strong>licate probleme ţin <strong>de</strong>inadvertenţele ce apar la crearea conexiunilor între date şi cunoştinţe. De aceea maimulte date nu conduc la mai multe informaţii.Pentru o organizaţie managementul tehnologiei informaţion<strong>al</strong>e trebuie acordatmanagementului informaţiei.Bill Mayson-White preia şi enumeră cinci principii care săghi<strong>de</strong>ze gestiunea informaţiei:1. recunoaşterea tipurilor şi formelor informaţiilor utilizate înîntreprin<strong>de</strong>re, şi a v<strong>al</strong>orii lor relativ la procesele întreprin<strong>de</strong>rii.2. I<strong>de</strong>ntificarea, specificarea şi legarea proceselor şi procedurilorîntreprin<strong>de</strong>rii într-o manieră în care informaţia este utilizată şimanipulată în interiorul proceselor.3. I<strong>de</strong>ntificarea modurilor şi punctelor în care tehnologia informaţion<strong>al</strong>ăconstituie suportul proceselor organizaţiei.178
Secţiunea Statistică – Informatică economică4. Înţelegerea şi în<strong>de</strong>plinirea obligaţiilor statutare care <strong>de</strong>curg <strong>din</strong>mânuirea informaţiei.5. Asigurarea procedurilor şi a sistemelor implementate pentru amonitoriza şi a verifica c<strong>al</strong>itatea managementului informaţiei îninteriorul întreprin<strong>de</strong>rii.4. Rolul tehnologiilor informaţion<strong>al</strong>e în întreprin<strong>de</strong>rea bazată pe informaţiiRevoluţia informaţion<strong>al</strong>ă <strong>de</strong>termină, fără îndoi<strong>al</strong>ă anumite transformări şi lanivelul întreprin<strong>de</strong>rilor. Dacă în era industri<strong>al</strong>ă a existat organizaţia bazată pe principiilebirocraţiei lansate <strong>de</strong> Webwr, în era informaţion<strong>al</strong>ă trebuie să existe un nou tip <strong>de</strong>organizaţie. În linii gener<strong>al</strong>e, aceste transformări privesc:- înlocuirea activităţilor nec<strong>al</strong>ificate cu cele bazate pe cunoaştere. Druckeraprecia, în 1993, că o treime <strong>din</strong> activităţile <strong>din</strong> firmă erau re<strong>al</strong>izate <strong>de</strong>angajaţi <strong>al</strong>e căror sarcini <strong>de</strong> lucru se bazau pe manipularea <strong>de</strong> cunoştinţe.Aceştia au competenţele necesare <strong>de</strong> a învăţa continuu <strong>de</strong>spre ceea ce au <strong>de</strong>făcut în cadrul unui proiect şi nu mai este necesară îndrumarea lor <strong>din</strong> parteanivelurilor superioare <strong>de</strong> conducere, ei ştiind mai bine cum trebuie re<strong>al</strong>izatesarcinile <strong>de</strong> lucru pentru a-şi în<strong>de</strong>plini obiectivele ce le-au fost atribuite.- Înlocuirea sarcinilor <strong>de</strong> lucru repetitive, <strong>de</strong> rutină, cu inovaţia. Tehnologiileinformaţion<strong>al</strong>e au permis informatizarea majorităţii activităţilor cu caracter<strong>de</strong> rutină <strong>din</strong> cadrul firmei, rămânând în sarcina directă a oamenilor aceleactivităţi care solicită iniţiativă, flexibilitate şi creativitate. În aceste condiţii,sarcina managerilor constă în a potenţa caracterul inovator <strong>al</strong> angajaţilor înjurul unei viziuni comune.- Re<strong>de</strong>scoperirea lucrului în echipă. Ehipele <strong>de</strong> muncă sunt formate în ve<strong>de</strong>reaatingerii unor obiective fără a se mai ţine seama <strong>de</strong> graniţele funcţion<strong>al</strong>e <strong>al</strong>efirmei.- Renunţarea la organizarea funcţion<strong>al</strong>ă în favoarea organizării orientate peproiecte. Fiecare proiect necesită formarea unei echipe interdisciplinare careînvaţă pe măsura <strong>de</strong>zvoltării proiectului.- Înlociurea coordonării pe vertic<strong>al</strong>ă prin coordonarea pe orizont<strong>al</strong>ă. Însistemele birocratice, angajaţii nu au responsabilităţi privind coordonareamuncii lor cu a <strong>al</strong>tor angajaţi situaţi pe acelaşi nivel ierarhic. Ei trebuie săraporteze managerilor aflaţi pe niveluri ierarhice superioare, cărora le revinerolul coordonării diferitelor activităţi <strong>de</strong>sfăşurate la acelaşi nivel ierarhic.Complexitatea şi <strong>din</strong>amismul mediului economic contemporan <strong>de</strong>terminăînlocuirea lanţului <strong>de</strong> comandă specific organizaţiei ierarhic-funcţion<strong>al</strong>e cucoordonarea pe orizonat<strong>al</strong>ă.Toate aceste transformări <strong>al</strong>e organizaţiei au loc haotic, dar nici sub un controltot<strong>al</strong> <strong>din</strong> partea conducerii. Complexitatea schimbărilor nu face posibilă aplicarea lorimediată, chiar dacă se adoptă o abordare radic<strong>al</strong>ă, majoritatea întreprin<strong>de</strong>rilor aflânduseîn plină tranziţie şi sunt caracterizate cel mai bine prin intermediul conceptului <strong>de</strong>„organizaţie bi-mod<strong>al</strong>ă”.Acest concept arată că întreprin<strong>de</strong>rea trebuie să funcţionezecoerent în condiţiile manifestării unor ten<strong>din</strong>ţe opuse:centr<strong>al</strong>izare/<strong>de</strong>scentr<strong>al</strong>izare,stabilitate/<strong>din</strong>amism, uniformitate/diversitate.Un rol important în procesul <strong>de</strong> schimbare organizaţion<strong>al</strong>ă îl joacă tehnologiileinformaţion<strong>al</strong>e(TI). Problematica schimbărilor organizaţion<strong>al</strong>e şi a TI nu este cu totulnouă, numeroase lucrări abordând diferite aspecte <strong>al</strong>e acestui subiect. Dacă majoritatea179
Revista Tinerilor Economiştiautorilor evi<strong>de</strong>nţiază rolul important <strong>al</strong> TI în reproiectarea şi/sau reorganizarea firmelor,există şi autori care chiar dacă nu minim<strong>al</strong>izează în mod explicit rolul TI, acordă oatenţie redusă sau ignoră aceste probleme în lucrările lor.Una <strong>din</strong> caracteristicile importante <strong>al</strong>e TI, <strong>din</strong> perspectiva impactului asupraorganizaţiilor, este flexibilitatea. Flexibilitatea <strong>de</strong>rivă <strong>din</strong> faptul că TI pot genera efecteopuse asupra organizaţiei, în funcţie <strong>de</strong> <strong>al</strong>ţi factori implicaţi şi modul <strong>de</strong> implementare.TI oferă firmelor diferite opţiuni <strong>de</strong> organizare şi <strong>de</strong>zvoltare, sprijinind <strong>al</strong>egerea făcutăindiferent care ar fi aceasta. Experienţa <strong>de</strong>monstrează că TI pot sprijini atât eforturile <strong>de</strong>centr<strong>al</strong>izare cât şi pe cele <strong>de</strong> <strong>de</strong>scentr<strong>al</strong>izare a procesului <strong>de</strong>cizion<strong>al</strong> <strong>din</strong> cadrulorganizaţiei. TI intervine atât în stabilirea obiectivelor strategice cât şi în <strong>de</strong>finireadimensiunii şi a direcţiilor <strong>de</strong> schimbare <strong>al</strong>e firmei, ceea ce <strong>de</strong>monstrează loculimportant pe care-l ocupă <strong>de</strong>terminismul tehnologic în procesul <strong>de</strong> schimbareorganizaţion<strong>al</strong>ă.Complexitatea relaţiei strategie-TI arată că utilizarea TI are un efect sinergicasupra structurii organizatorice şi a obiectivelor strategice <strong>al</strong>e firmei, ambele fiin<strong>din</strong>fluenţate, dar şi influenţând aceste elemente.Organizaţia având o structură dată, poatesă-şi <strong>de</strong>finească obiectivele strategice în funcţie <strong>de</strong> cerinţele mediului, după care sătreacă la selectarea celor mai potrivite TI pentru atingerea obiectivelor strategice.An<strong>al</strong>iza rolului TI în procesul schimbării organizaţion<strong>al</strong>e trebuie să ia înconsi<strong>de</strong>rare şi motivaţia firmei în adoptarea TI. O <strong>al</strong>tă problemă importantă o reprezintăcapacitatea organizaţiilor <strong>de</strong> a exploata facilităţile oferite <strong>de</strong> TI, în ve<strong>de</strong>rea obţinerii <strong>de</strong>avantaje concurenţi<strong>al</strong>e.Tehnologiile informaţion<strong>al</strong>e au re<strong>de</strong>finit bazele oricărui tip <strong>de</strong> afacere:satisfacerea clienţilor, producţia propriu-zisă, strategiile <strong>de</strong> marketing, distribuţia, toate<strong>de</strong>pind la acest început <strong>de</strong> secol <strong>de</strong> tehnologiile informaţion<strong>al</strong>e şi <strong>de</strong> lucrul în reţea.Noua economie a <strong>de</strong>butului <strong>de</strong> secol XXI se organizează tocmai în jurul reţelelorglob<strong>al</strong>e <strong>de</strong> capit<strong>al</strong>uri, gestiune şi informaţii, în care accesul la cunoştiinţele tehnologiceasigură productivitatea şi competitivitatea. Astăzi, direct sau indirect, totul se bazeazăpe sfera financiară, pe comerţ, pe tranzacţii şi toată lumea nu se gân<strong>de</strong>şte <strong>de</strong>cât laevoluţia lui, la introducerea noilor tehnologii în această ramură.Economia societăţii informaţion<strong>al</strong>e este <strong>de</strong> tip tehnologico-informaţion<strong>al</strong> şi secaracterizează prin:- Afirmarea nevoilor <strong>de</strong> informare şi comunicare ca nevoi umane primare,corespunzător asumării explicite şi active, <strong>de</strong> către subiecţii individu<strong>al</strong>i şicolectivi, a statutului <strong>de</strong> agenţi informaţion<strong>al</strong>i;- Pon<strong>de</strong>rea dominantă şi importanţa critică a resurselor informaţion<strong>al</strong>e şicunoştinţelor în sistemul resurselor disponibile, informaţia este numită apatra resursă şi <strong>de</strong>vine mai importantă <strong>de</strong>cât cele clasice(muncă, natură şicapit<strong>al</strong>),- Accentuarea dimensiunii informaţion<strong>al</strong>e şi <strong>de</strong> concepţie a muncii, arolului factorilor informaţion<strong>al</strong>i în susţinerea creşterii eficienţeieconomice, precum şi a importanţei <strong>de</strong>ţinute, în cadrul organizaţiilor <strong>de</strong>către profesioniştii informaţiei;- Prepon<strong>de</strong>renţa activităţilor umane <strong>de</strong>sfăşuarte în regim <strong>de</strong> asistareinteractivă cu c<strong>al</strong>culatorul;- Posibilităţile oferite <strong>de</strong> reţelele teleinformatice pentru accesarea şiprelucrarea informaţiei <strong>de</strong> la distanţă <strong>de</strong> către participanţi dispersaţiteritori<strong>al</strong>, <strong>de</strong>păşindu-se astfel barierele spaţiului geografic;180
Secţiunea Statistică – Informatică economică- Accesibilitatea largă, pentru cetăţeni, a serviciilor şi facilităţilor oferite<strong>de</strong> sistemele informatice, atât la locul <strong>de</strong> muncă cât şi în viaţa lor publicăşi privată.În concluzie, TI nu trebuie implicate doar în îmbunătăţirea eficienţei activităţii, citrebuie sesizate posibilităţile <strong>de</strong> organizare şi <strong>de</strong>sfăşurare a activităţii în noi moduricomplet diferite.BIBLIOGRAFIE1. Nasbitt, J. „Megaten<strong>din</strong>ţe”, Ed. Politică, Bucureşti 19892. Oprea, D.,Fotache M.„Sisteme informaţion<strong>al</strong>e pentru afaceri”, Editura Polirom,Iaşi, 20023. Oprean D., „IT&C: Proiectarea <strong>de</strong> tehnologii informaţion<strong>al</strong><strong>de</strong>cizion<strong>al</strong>e”,Ab<strong>de</strong>l R.MEd. Risoprint, Cluj-Napoca, 20014. Porter ,M.,Mcneill,R.„The New Programmer- The Next Wave of ComputerInnovation in North American Business”, in BusinnesQuarterlz 48, nr.4, 19835. Turner, J. A „The role of Information Technology in Organisation<strong>al</strong>6. Zaharie D.,Albescu F.,Bojan I.Transformation”, John Wiley&Sons Inc., 1996„Sisteme informatice pentru asistarea <strong>de</strong>ciziei”, Ed. Du<strong>al</strong>Tech, Bucureşti 2001181
Revista Tinerilor EconomiştiABORDĂRI ALE OPŢIUNII FISCALE ÎN FINANŢELE PUBLICE CLASICE ŞI MODERNEConf. univ. dr. Dincă MariusLect. univ. drd. Dincă GheorghiţaUniversitatea “Transilvania” BraşovFacultatea <strong>de</strong> Ştiinţe EconomiceAbstract: Accor<strong>din</strong>g to the tradition<strong>al</strong> or orthodox approach of thepublic finances, the individu<strong>al</strong> cannot make any options regar<strong>din</strong>gthe public goods as well as no institution<strong>al</strong> options. Both the fisc<strong>al</strong>and the institution<strong>al</strong> options are consi<strong>de</strong>red to be ma<strong>de</strong>, for theover<strong>al</strong>l community, from outsi<strong>de</strong> the potenti<strong>al</strong> system of optionsavailable for each individu<strong>al</strong>. The individu<strong>al</strong> is able to make choicesonly in what concerns his private behavior on the market as hereacts to the proposed combinations of taxes and publicexpenditures imposed to him by the institution<strong>al</strong> structures. Theclassic question raised by the tradition<strong>al</strong> theory of the publicfinances is how the individu<strong>al</strong> will react in <strong>al</strong>locating his timebetween work and leisure, given the person<strong>al</strong> income levels andways of taxation. In the same time we might won<strong>de</strong>r how his choicewill be influenced by a shift in the level of the taxation rates or byswitching to another way of taxation. The mo<strong>de</strong>rn theory of thepublic finances tries to instate a view in which the taxpayer isgetting a well <strong>de</strong>fined right to <strong>de</strong>ci<strong>de</strong> upon the structure of the taxesas well as in what concerns the structure and the hierarchy of thepublic expenditures. We are t<strong>al</strong>king about a fisc<strong>al</strong> constitution.Key words: Public finances, taxation, individu<strong>al</strong> option, fisc<strong>al</strong> institutionsNivelurile opţiunii fisc<strong>al</strong>eConform abordării tradiţion<strong>al</strong>e sau ortodoxe a finanţelor publice, individul nuface nici opţiuni referitoare la bunurile publice şi nici opţiuni instituţion<strong>al</strong>e. Opţiunilepentru ansamblul colectivităţii, atât cele fisc<strong>al</strong>e, cât cele şi instituţion<strong>al</strong>e, se presupunecă sunt re<strong>al</strong>izate în afara sistemului potenţi<strong>al</strong> <strong>de</strong> opţiuni <strong>al</strong>e fiecărui individ în parte.Individul este în măsură să <strong>al</strong>eagă numai în ceea ce priveşte comportamentul său privat<strong>de</strong> piaţă, pe măsură ce reacţionează la diversele combinaţii <strong>de</strong> impozite şi cheltuielipublice, care îi sunt impuse <strong>din</strong> exterior <strong>de</strong> structurile instituţion<strong>al</strong>e.Comportamentul individului, în c<strong>al</strong>itatea sa <strong>de</strong> <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>nt, este situat în centrulan<strong>al</strong>izei, dar este vorba numai <strong>de</strong> opţiunea privată a individului între mai multe<strong>al</strong>ternative <strong>de</strong> piaţă, pe măsură ce acestea <strong>din</strong> urmă se modifică sub influenţa structuriifisc<strong>al</strong>e impuse. Întrebarea tipică ce se ridică conform teoriei tradiţion<strong>al</strong>e a finanţelorpublice este: dată fiind instituţia impozitului pe venitul person<strong>al</strong> (ca una <strong>din</strong>treprincip<strong>al</strong>ele componente <strong>al</strong>e obţinerii veniturilor bugetare) şi date fiind cotele <strong>de</strong>impunere utilizate, cum va reacţiona individul în repartizarea timpului său, între muncă182
Secţiunea Statistică – Informatică economicăşi timp liber, şi, cum va fi opţiunea sa influenţată <strong>de</strong> către o modificare în nivelulcotelor <strong>de</strong> impunere sau <strong>de</strong> trecerea la un <strong>al</strong>t mod <strong>de</strong> impunere?Laureatul premiului Nobel, profesorul James Buchanan, consi<strong>de</strong>ră că, încondiţiile or<strong>din</strong>ii politice <strong>de</strong>mocratice, indivizii <strong>al</strong>eg nivelul <strong>de</strong> bunuri şi servicii publicepe care comunitatea le va achiziţiona şi le va furniza cetăţenilor săi. Individul, împreunăcu semenii săi, re<strong>al</strong>izează opţiuni referitoare la bunurile publice, ca şi opţiuni referitoarela bunurile private. Instituţiile 40 prin intermediul cărora sunt <strong>de</strong>rulate aceste opţiuni îipot influenţa comportamentul individului. În ţările <strong>de</strong>mocratice s-a încercat an<strong>al</strong>izareacomportamentului <strong>de</strong>cizion<strong>al</strong> individu<strong>al</strong>, precum şi previzionarea direcţiilor efectelorexercitate <strong>de</strong> unele <strong>din</strong>tre instituţiile sistemelor fisc<strong>al</strong>e mo<strong>de</strong>rne. Pentru a-şi re<strong>al</strong>iza<strong>de</strong>monstraţia, profesorul Buchanan a consi<strong>de</strong>rat că instituţiile respective au fostselectate în mod extern, chiar <strong>de</strong> către indivizii <strong>al</strong> căror comportament este vizat.Întrebarea care se pune în aceste condiţii este: Date fiind veniturile care trebuie obţinuteprin intermediul unui impozit progresiv pe veniturile individu<strong>al</strong>e, cum va influenţainstituţia fisc<strong>al</strong>ă opţiunea individului <strong>de</strong> <strong>al</strong>ocare a resurselor s<strong>al</strong>e pentru achiziţionareabunurilor publice şi respectiv a celor private?Comportamentul <strong>de</strong>cizion<strong>al</strong> individu<strong>al</strong> <strong>de</strong> selecţie a instituţiilor fisc<strong>al</strong>eÎntr-un cadru politic <strong>de</strong>mocratic, indivizii au atribuţii mai extinse faţă <strong>de</strong> simpla<strong>al</strong>egere a unei acţiuni pe piaţă şi <strong>de</strong> participarea la <strong>de</strong>cizii colective în cadrul instituţiilorexistente. În cele <strong>din</strong> urmă, în aşa-numitul stadiu constituţion<strong>al</strong> <strong>al</strong> <strong>de</strong>ciziei, ei trebuie <strong>de</strong>asemenea să <strong>al</strong>eagă cadrul structur<strong>al</strong> <strong>al</strong> <strong>de</strong>ciziei în sine şi să selecteze instituţiile princare sunt implementate atât <strong>al</strong>egerile curente <strong>de</strong> piaţă, cât şi opţiunile politice curente.Este foarte important ca fiecare nivel sau stadiu separat <strong>al</strong> opţiunii individu<strong>al</strong>e să fieconsi<strong>de</strong>rat în mod separat. Conform abordării tradiţion<strong>al</strong>e a finanţelor publice, pot fian<strong>al</strong>izate efectele pe care instituţia impozitului pe veniturile person<strong>al</strong>e le exercită asupracomportamentului individu<strong>al</strong>, fie în plan economic, fie în procesul <strong>de</strong> votare.Într-un stadiu <strong>de</strong>cizion<strong>al</strong> anterior putem examina, <strong>de</strong> asemenea,comportamentul individului în selectarea unei anumite instituţii a impozitului pe venitfaţă <strong>de</strong> <strong>al</strong>te <strong>al</strong>ternative <strong>de</strong> obţinere a veniturilor bugetare. La acest nivel <strong>al</strong> an<strong>al</strong>izeiputem încerca să comparăm impozitul pe veniturile individului cu <strong>al</strong>te instituţii fisc<strong>al</strong>e,cum ar fi impozitul pe veniturile corporaţiilor. Este important <strong>de</strong> clarificat modul încare individul va <strong>al</strong>ege între mai multe <strong>al</strong>ternative posibile <strong>al</strong>e instituţiilor fisc<strong>al</strong>e, princare el îşi va exercita opţiunile fisc<strong>al</strong>e or<strong>din</strong>are, cu referire în<strong>de</strong>osebi la nivelulresurselor care sunt <strong>al</strong>ocate bunurilor şi serviciilor publice.Există trei niveluri <strong>al</strong>e opţiunii fisc<strong>al</strong>e. Astfel individul se întreabă, în primulrând, cum va plăti el pentru bunurile şi serviciile colective care îi vor fi oferite. În <strong>al</strong>doilea rând, cât <strong>de</strong> mult va dori să îi ofere colectivitatea, iar în <strong>al</strong> treilea rând, o dată ceo anumită <strong>de</strong>cizie <strong>de</strong> grup este re<strong>al</strong>izată, cum va reacţiona el la condiţiile <strong>de</strong> piaţăschimbate cu care se confruntă? Chiar dacă că aceste trei niveluri <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie trebuie săfie an<strong>al</strong>izate separat, totuşi, este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> clar că ele sunt inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte.Ca în majoritatea situaţiilor în care sunt re<strong>al</strong>izate opţiuni, comportamentul i<strong>de</strong><strong>al</strong>implică o ajustare simultană a tuturor variabilelor <strong>de</strong>cizion<strong>al</strong>e. În mod concret, selecţiaunei instituţii fisc<strong>al</strong>e <strong>de</strong> către un individ va <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> opţiunea sa pentru un anumitnivel şi o anumită structură a bunurilor publice, precum şi <strong>de</strong> stabilirea unei reacţii40 Înţelese aici în sens restrâns, ca instrumente prin care se re<strong>al</strong>izează colectareaveniturilor la bugetul statului183
Revista Tinerilor Economiştiprivate <strong>de</strong> piaţă faţă <strong>de</strong> rezultatele fisc<strong>al</strong>e colective. Orice teorie satisfăcătoare acomportamentului normativ <strong>al</strong> individului trebuie să reuşească să înţeleagă procesulprin care aceste trei seturi <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizii sunt re<strong>al</strong>izate în mod simultan 41 .O astfel <strong>de</strong> i<strong>de</strong><strong>al</strong>izare ignoră totuşi un element <strong>al</strong> procesului <strong>de</strong>cizion<strong>al</strong>, carepoate fi <strong>de</strong> importanţă majoră, reprezentat <strong>de</strong> costul în sine <strong>al</strong> re<strong>al</strong>izării <strong>de</strong>ciziilorrespective. Într-o lume în care <strong>de</strong>ciziile individu<strong>al</strong>e pot fi luate într-o izolare completăunele faţă <strong>de</strong> celel<strong>al</strong>te, acest element <strong>al</strong> costului poate fi neglijat în majoritateacazurilor. Într-un cadru în care indivizii trebuie însă să participe într-un mod sau <strong>al</strong>tul laobţinerea unui anumit tip <strong>de</strong> consens asupra scopurilor colective, care o datăreglementate li se aplică tuturor, aceste costuri se pot dovedi <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> semnificative.Din momentul recunoaşterii acestui fapt, chiar şi opţiunile individu<strong>al</strong>e i<strong>de</strong><strong>al</strong>izate nu mainecesită o <strong>de</strong>terminare simultană a tuturor v<strong>al</strong>orilor pentru variabilele <strong>al</strong>egerii. În acestcontext, poate <strong>de</strong>veni raţion<strong>al</strong> pentru individ să ia în c<strong>al</strong>cul posibilitatea ca opţiunea sareferitoare la reglementări şi instituţii, in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntă <strong>de</strong> opţiunile s<strong>al</strong>e private, să fieexercitată în cadrul operaţiilor instituţiilor şi a reglementărilor respective. Cu <strong>al</strong>tecuvinte, poate <strong>de</strong>veni logic pentru individ să ia în c<strong>al</strong>cul opţiunea sa pentru instituţii<strong>al</strong>ternative, sub auspiciul cărora vor fi re<strong>al</strong>izate <strong>de</strong>ciziile viitoare, în mod in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt<strong>de</strong> <strong>al</strong>egerile anterioare sau <strong>de</strong> reacţiile s<strong>al</strong>e previzibile la aceste <strong>de</strong>cizii.Separarea <strong>de</strong>ciziei constituţion<strong>al</strong>e <strong>de</strong> ceea ce poate fi numită <strong>de</strong>ciziaoperaţion<strong>al</strong>ă a individului este importantă şi este esenţi<strong>al</strong>ă pentru <strong>de</strong>monstrareapunctului <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> profesorului Buchanan. Această separare este cu atât maiimportantă pentru instituţiile fisc<strong>al</strong>e şi opţiunile fisc<strong>al</strong>e, <strong>de</strong>şi poate fi aplicată şi pentru<strong>al</strong>te domenii <strong>de</strong> activitate.Un individ oarecare <strong>din</strong>tr-o comunitate politică va încerca să-şi exprimeîn<strong>de</strong>osebi preferinţele s<strong>al</strong>e referitoare la partea <strong>de</strong> resurse economice care vor fi<strong>de</strong>dicate utilizărilor publice şi mai puţin la utilizările private <strong>al</strong>e acestora. El va trebui să<strong>de</strong>cidă asupra instituţiei prin care se re<strong>al</strong>izează plata pentru bunurile publice, respectivasupra structurii impozitelor. Individul va trebui <strong>de</strong> asemenea să <strong>de</strong>cidă cantitatea şistructura bunurilor publice care vor fi furnizate, precum şi asupra mărimii şi aconţinutului bugetului public. Nu în ultimul rând, el trebuie să <strong>de</strong>cidă asupra modului încare va reacţiona la modificarea condiţiilor cu care se va confrunta în economia re<strong>al</strong>ă,ca rezultat <strong>al</strong> angajamentului fisc<strong>al</strong>.Aceste <strong>de</strong>cizii sunt inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte, după cum s-a precizat, însă atunci cân<strong>din</strong>dividul recunoaşte costurile <strong>de</strong> negociere a înţelegerilor cu semenii săi, referitoare lainstituţiile prin care se re<strong>al</strong>izează plata pentru fiecare tip <strong>de</strong> buget în parte, el ar putea săprefere, <strong>din</strong> motive <strong>de</strong> eficienţă, să separe <strong>de</strong>cizia instituţion<strong>al</strong>ă <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizia bugetarăpropriu-zisă. Cu <strong>al</strong>te cuvinte, el ar putea fi <strong>de</strong> acord ca grupul să <strong>de</strong>cidă <strong>din</strong> punct <strong>de</strong>ve<strong>de</strong>re constituţion<strong>al</strong> asupra instituţiilor sub auspiciile cărora <strong>de</strong>ciziile fisc<strong>al</strong>e (bugetaresau referitoare la bunurile publice) vor fi re<strong>al</strong>izate, într-un mod aproape in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong>cerinţele iniţi<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e grupului.Individul nu poate şti cu exactitate care sunt bunurile şi serviciile publice pecare le va dori şi în ce cantităţi (în cadrul unui întreg set <strong>de</strong> opţiuni bugetare viitoare),dar va dori să participe la stabilirea instituţiilor prin care va plăti pentru bunurile şiserviciile publice <strong>de</strong> care va avea nevoie, indiferent <strong>de</strong> cantităţile în care vor fifurnizate. Cu <strong>al</strong>te cuvinte, nu am putea oare să <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>m, <strong>din</strong> perspectiva constituţion<strong>al</strong>ă,41 J.M. Buchanan, Public Finances in Democratic Process: Fisc<strong>al</strong> Institution andIndividu<strong>al</strong> Choice,(1987) The University of North Carolina Press184
Secţiunea Statistică – Informatică economicădacă să colectăm veniturile publice printr-un impozit pe venit sau printr-un impozit pevânzări? 42 . Un asemenea tratament <strong>al</strong> structurii instituţion<strong>al</strong>e în cadrul unui anumitproces constituţion<strong>al</strong> va reduce costurile <strong>de</strong> re<strong>al</strong>izare a <strong>de</strong>ciziilor bugetare or<strong>din</strong>are,referitoare la cantitatea <strong>de</strong> bunuri şi servicii publice care va fi furnizată. Impunerea unorastfel <strong>de</strong> constrângeri instituţion<strong>al</strong>e conduce la stabilirea regulilor jocului opţiuniifisc<strong>al</strong>e, în timp ce, fără asemenea constrângeri, jocul apare lipsit <strong>de</strong> orice regulă.Această <strong>din</strong> urmă concluzie este verificată, indiferent <strong>de</strong> regulile utilizate în procesul <strong>de</strong>luare a <strong>de</strong>ciziilor colective, <strong>de</strong>oarece şi acestea <strong>din</strong> urmă trebuie să fie <strong>de</strong>terminateprintr-un <strong>de</strong>mers constituţion<strong>al</strong>. Indiferent dacă <strong>de</strong>ciziile politice sunt luate pe baza uneiunanimităţi <strong>de</strong> tip Wickselian, printr-o regulă a majorităţii simple sau printr-o oricarevariantă sau combinaţie posibilă, selecţia in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntă a instituţiilor fisc<strong>al</strong>e <strong>de</strong>terminăreducerea costurilor <strong>de</strong>cizion<strong>al</strong>e. Aceasta <strong>de</strong>oarece ea elimină <strong>din</strong> c<strong>al</strong>culul bugetardirect un întreg set <strong>de</strong> elemente <strong>de</strong> negociere.Este important <strong>de</strong> cunoscut modul în care, un anumit membru <strong>al</strong> comunităţiipolitice, îşi va orienta opţiunea person<strong>al</strong>ă între mai multe instituţii fisc<strong>al</strong>e <strong>al</strong>ternative.Abordarea precisă a acestei probleme este <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> importantă şi se poate re<strong>al</strong>iza celmai bine utilizând un mo<strong>de</strong>l explicit.Vom lua exemplul unei comunităţi în care toate <strong>de</strong>ciziile curente referitoare lafurnizarea bunurilor publice sunt luate printr-o majoritate simplă, în urma unor întâlniri<strong>al</strong>e comunităţii. Fiecare individ ştie în avans că orice propunere <strong>de</strong> acţiune fisc<strong>al</strong>ă va fi<strong>de</strong>cisă în această manieră. Orice cetăţean poate prezenta grupului moţiuni referitoare lanivelul cheltuielilor publice <strong>din</strong> diferite domenii, precum şi asupra nivelurilor cotelor <strong>de</strong>impozitare care produc venituri pentru bugetul comun. În acest cadru, un anumit individnu poate anticipa care vor fi propunerile ce vor fi prezentate grupului pentru <strong>de</strong>cizie, şichiar dacă ar putea să estimeze într-o anumită măsură acest lucru, el nu are cum să ştiedacă preferinţele s<strong>al</strong>e vor fi respectate în urma adoptării unei anumite moţiuni. Cu <strong>al</strong>tecuvinte, individul nu poate preve<strong>de</strong> dacă peste un anumit interv<strong>al</strong> <strong>de</strong> timp va fi adoptatăsau nu o moţiune <strong>de</strong> a cheltui x lei pentru a subvenţiona o anumită cheltui<strong>al</strong>ă publică.În eventu<strong>al</strong>itatea că o astfel <strong>de</strong> moţiune este adoptată, individul nu poate şti dacă el seva situa <strong>de</strong> partea susţinătorilor sau a opozanţilor acesteia, <strong>de</strong>oarece nu ştie care îi vor fipreferinţele în perioa<strong>de</strong>le viitoare sau care îi va fi situaţia sa economică.Presupunem că este stabilită o sesiune constituţion<strong>al</strong>ă a grupului, iar grupuleste chemat să <strong>de</strong>cidă în mod colectiv asupra unei anumite instituţii <strong>de</strong> impunere 43 .Altfel spus, va fi selectată o anumită instituţie care, dacă va fi aprobată, va fi utilizatăpentru a finanţa oricare cheltuieli vor fi propuse şi aprobate în perioa<strong>de</strong>le următoare.Comportamentul viitor <strong>al</strong> individului faţă <strong>de</strong> un anumit proiect propus va <strong>de</strong>pin<strong>de</strong>parţi<strong>al</strong> şi <strong>de</strong> modul în care o asemenea cheltui<strong>al</strong>ă va fi finanţată. Revenind la şe<strong>din</strong>ţarespectivă, individului îi va fi cerut să <strong>al</strong>eagă o mod<strong>al</strong>itate <strong>de</strong> finanţare a tuturorpropunerilor <strong>de</strong> cheltuieli care vor fi supuse aprobării, in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> cunoaşterea uneischeme <strong>de</strong> aprobare a moţiunilor care ar putea apărea <strong>de</strong>-a lungul timpului. Instituţiaastfel <strong>al</strong>easă va fi impusă ca o constrângere, ca o regulă, sub auspiciile căreia vor fi42 J.M. Buchanan, Public Finances in Democratic Process: Fisc<strong>al</strong> Institution andIndividu<strong>al</strong> Choice,(1987) The University of North Carolina Press43 Este vorba tot <strong>de</strong> semnificaţia restrânsă a instituţiilor fisc<strong>al</strong>e, ca forme practice <strong>al</strong>eimpozitelor185
Revista Tinerilor Economiştire<strong>al</strong>izate opţiuni particulare referitoare la structura şi mărimea cheltuielilor publice încadrul unei serii continue <strong>de</strong> perioa<strong>de</strong> fisc<strong>al</strong>e şi contabile 44 .Selecţia unei anumite instituţii fisc<strong>al</strong>e <strong>de</strong>vine asemănătoare <strong>al</strong>egerii unor regulipentru un joc obişnuit. Jucătorul nu ştie, la momentul în care trebuie să fie <strong>de</strong> acord cusemenii săi asupra regulilor jocului, care set <strong>de</strong> reguli îl vor avantaja cel mai mult înrun<strong>de</strong>le următoare <strong>al</strong>e jocului. El nu poate şti cu precizie acest lucru, <strong>de</strong>oarece nu poatecunoaşte <strong>al</strong>ternativele pe care le va avea şi constrângerile sub care va evolua.Incertitu<strong>din</strong>ea inerentă a opţiunii între mai multe reguli face ca şi consensul între diverşijucători să fie mai uşor <strong>de</strong> atins <strong>de</strong>cât s-ar putea aştepta aceştia. Dacă un jucătorpotenţi<strong>al</strong>, la momentul în care este <strong>de</strong> acord asupra regulilor jocului, ar putea să prevadăcărţile pe care le va <strong>de</strong>ţine în fiecare rundă a jocului, acesta va fi foarte hotărât pentru asusţine acel set <strong>de</strong> reguli şi va lupta pentru adoptarea lor <strong>de</strong> către întregul grup. Dacăînsă şi <strong>al</strong>ţi potenţi<strong>al</strong>i jucători vor fi la fel <strong>de</strong> bine informaţi, atunci consensul asupra unuisingur set <strong>de</strong> reguli nu va mai putea fi niciodată atins. Pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte, dacă nici unjucător potenţi<strong>al</strong> nu îşi poate previziona poziţia sa în diferitele run<strong>de</strong> viitoare <strong>al</strong>ejocului, consensul asupra regulilor <strong>de</strong>vine re<strong>al</strong>izabil. În această situaţie, fiecare jucătorpotenţi<strong>al</strong> va fi motivat să selecteze acel set <strong>de</strong> reguli care îi va părea eficient sauechitabil într-un sens privat sau individu<strong>al</strong>izat, astfel, încât oricare i-ar fi poziţia, el vaavea o şansă echitabilă <strong>de</strong> a învinge. Elementul centr<strong>al</strong> <strong>al</strong> conflictului <strong>din</strong>tre jucătoriipotenţi<strong>al</strong>i, care apare odată ce poziţiile individu<strong>al</strong>e sunt i<strong>de</strong>ntificabile, poate fi eliminatîn măsura în care o asemenea i<strong>de</strong>ntificare <strong>de</strong>vine posibilă. Pentru scopurile noastre,miza jocului <strong>de</strong>vine <strong>al</strong>egerea între instituţiile fisc<strong>al</strong>e. În acest sens, trebuie văzut cum arprefera un individ să fie impozitat <strong>de</strong>-a lungul unei secvenţe ne<strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> perioa<strong>de</strong>în cadrul cărora <strong>de</strong>ciziile <strong>de</strong> cheltuieli vor fi adoptate <strong>de</strong> către grup, dacă el nu ştie nicicare propuneri vor fi avansate şi adoptate şi nici care îi vor fi preferinţele individu<strong>al</strong>ereferitoare la acele propuneri.De la interesul privat la interesul publicCercetătorii <strong>din</strong> domeniul politic, ca şi <strong>din</strong> <strong>al</strong>te domenii, se referă a<strong>de</strong>sea lainteresul public ca fiind ceva ce există în mod in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> interesele private sauperson<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e fiecărui individ, membru <strong>al</strong> unei colectivităţi.În lucrarea sa, Public Finances in Democratic Process: Fisc<strong>al</strong> Institution andIndividu<strong>al</strong> Choice, Buchanan porneşte <strong>de</strong> la ipoteza că nu ar exista un interes public, iarindivizii se presupune că acţionează ca simplii maximizatori ai utilităţii, <strong>de</strong>şi funcţiile<strong>de</strong> utilitate nu trebuie să fie <strong>de</strong>finite în mod îngust. Pe parcursul an<strong>al</strong>izei însă, Buchananre<strong>al</strong>izează o anumită reconciliere între concepţia individu<strong>al</strong>istă şi cea a interesuluipublic în contextul or<strong>din</strong>ii politice. Dacă individul care <strong>al</strong>ege va trebui să selecteze întremai multe instituţii, între diferite reguli <strong>al</strong>e jocului şi dacă el nu-şi poate anticipa cuprecizie propria sa poziţie în run<strong>de</strong>le următoare <strong>al</strong>e jocului, propriul său interes privat îiva dicta să se îndrepte spre adoptarea unui set <strong>de</strong> reguli care par eficiente. Altfel spus,propriul său comportament <strong>de</strong> maximizare a utilităţii îl va <strong>de</strong>termina în acest cadru să<strong>al</strong>eagă regulile care vor fi mai eficiente pentru grupul luat în ansamblu. Astfel,consensul între toţi membrii grupului asupra unui set comun <strong>de</strong> reguli <strong>de</strong>vine posibil.44 J.M. Buchanan, Public Finances in Democratic Process: Fisc<strong>al</strong> Institution andIndividu<strong>al</strong> Choice,(1987) The University of North Carolina Press186
Secţiunea Statistică – Informatică economicăAn<strong>al</strong>iza sugerează <strong>de</strong>ci, că, dacă indivizii sunt puşi în situaţia în care li se cere să <strong>al</strong>eagă<strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re constituţion<strong>al</strong>, ei pot fi mânaţi <strong>de</strong> către propriul lor interes săacţioneze în sensul atingerii unui interes public în beneficiul tuturor.În acest cadru nu va mai apărea nici un conflict între comportamentul <strong>de</strong>maximizare a utilizării private şi obligaţiile politice <strong>al</strong>e indivizilor. Această concluzieare importante implicaţii normative, sugerând, între <strong>al</strong>tele, că acolo un<strong>de</strong> este posibil,opţiunile soci<strong>al</strong>e trebuie să fie făcute în condiţiile în care indivizii sunt puşi să <strong>de</strong>cidă şiasupra aspectelor constituţion<strong>al</strong>e. Funcţia <strong>de</strong> utilitate a individului care <strong>al</strong>ege oferăsemn<strong>al</strong>e diferite pentru orientarea comportamentului în asemenea situaţii, faţă <strong>de</strong> aceleape care le generează atunci când poziţiile individu<strong>al</strong>e sunt mai uşor <strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntificat. Înaceastă ipostază nu este necesară încorporarea explicită a relaţiilor interperson<strong>al</strong>e şi nicimodificarea funcţiei <strong>de</strong> utilitate pentru a inclu<strong>de</strong> argumente referitoare la utilităţile saula activităţile celorl<strong>al</strong>te persoane. Totuşi, <strong>de</strong>oarece individul <strong>de</strong> referinţă ar putea înorice rundă ulterioară a jocului să-şi asume una <strong>din</strong>tre multele poziţii specifice, propriulsău comportament <strong>de</strong> maximizare a utilităţii îl va <strong>de</strong>termina să selecteze instituţiile caresunt în gener<strong>al</strong> eficiente. Deoarece toţi membrii grupului se regăsesc în situaţii <strong>de</strong>stul <strong>de</strong>asemănătoare, o înţelegere asupra unui set <strong>de</strong> reguli gener<strong>al</strong> eficiente <strong>de</strong>vine posibilă.Este interesant <strong>de</strong> văzut dacă <strong>al</strong>egerile instituţion<strong>al</strong>e sunt <strong>de</strong> faptre<strong>al</strong>izate separat <strong>de</strong> <strong>al</strong>egerile <strong>de</strong> zi cu zi. Nu este necesară o cercetare exhaustivă aprocesului politic pentru a stabili concluzia gener<strong>al</strong>ă că mo<strong>de</strong>lele <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie au osemnificaţie consi<strong>de</strong>rabilă pentru evenimentele <strong>din</strong> lumea re<strong>al</strong>ă. Este suficientă oobservaţie <strong>de</strong> zi cu zi pentru a releva că instituţiile fisc<strong>al</strong>e sunt <strong>de</strong>zbătute, discutate şi înfin<strong>al</strong> selectate într-un mod aproape in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> opţiunile referitoare la bunurilepublice furnizate ulterior.Se constată, în majoritatea ţărilor, discuţii şi promovări <strong>al</strong>e unor proiecte <strong>de</strong>reformă fisc<strong>al</strong>ă, care <strong>de</strong> cele mai multe ori nu au nici o legătură cu opţiunile referitoarela programele <strong>de</strong> cheltuire ulterioară a fondurilor. Această separaţie a procesului <strong>de</strong><strong>de</strong>cizie fisc<strong>al</strong>ă poate fi parţi<strong>al</strong> atribuită pe seama unor elemente care sunt în mo<strong>de</strong>senţi<strong>al</strong> iraţion<strong>al</strong>e şi ineficiente, iar o mai mare inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă între diferitele variabilefisc<strong>al</strong>e ar fi <strong>de</strong> dorit să se producă la toate nivelurile.Abordarea in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntă a opţiunii instituţion<strong>al</strong>e tin<strong>de</strong> să impună constrângeriasupra opţiunilor bugetare curente şi <strong>din</strong> acest motiv generează ineficienţă. Astfel, dacăeste propus un anumit program <strong>de</strong> cheltuieli, care va fi finanţat în cadrul unei structurifisc<strong>al</strong>e existente şi care nu permite modificări, susţinerea necesară nu va fi obţinută, înciuda faptului că, dacă o distribuţie <strong>al</strong>ternativă a impozitelor ar fi promovată, suportul arfi uşor <strong>de</strong> obţinut. Consi<strong>de</strong>raţiile <strong>de</strong>scrise anterior sugerează totuşi că asemeneaineficienţe admise, care <strong>de</strong>rivă <strong>din</strong> in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa celor două opţiuni instituţion<strong>al</strong>e şioperaţion<strong>al</strong>e, pot fi înlăturate, cel puţin în anumite cazuri, printr-o o mai mare eficienţăa actului <strong>de</strong>cizion<strong>al</strong>, chiar şi în cadrul unui sistem separat în întregime. Pare imposibil<strong>de</strong> afirmat apriori că întregul proces <strong>al</strong> opţiunii fisc<strong>al</strong>e nu ar trebui în mod i<strong>de</strong><strong>al</strong> săincludă o separare conceptu<strong>al</strong>ă distinctă între setul instituţion<strong>al</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizii şi setuloperaţion<strong>al</strong> <strong>de</strong> zi cu zi sau obişnuit. În re<strong>al</strong>itate, o asemenea separaţie poate fi observatăîn cadrul tuturor jurisdicţiilor politice.Reabilitarea tradiţiei neoclasice a finanţelor publiceTeoria clasică şi cea neoclasică a finanţelor publice au fost în mare măsurăcreate <strong>de</strong> cercetătorii <strong>de</strong> limbă engleză şi au fost criticate pentru accentul lor poziţionatpe partea <strong>de</strong> impozite a contului fisc<strong>al</strong> şi pentru relativa neglijare a părţii <strong>de</strong> cheltuieli.187
Revista Tinerilor EconomiştiAn<strong>al</strong>iza, conform acestei tradiţii, a consi<strong>de</strong>rat impozitele ca fiind impuse <strong>din</strong> exterior şică veniturile erau răpite economiei re<strong>al</strong>e în urma încasării lor la buget. Termenul luiEinaudi <strong>de</strong> imposta gran<strong>din</strong>e (impozitul ca o grin<strong>din</strong>ă) <strong>de</strong>scrie cu acurateţe mo<strong>de</strong>leleclasice. În acest sens, au fost create aşa-zisele principii <strong>al</strong>e impunerii, iar disputele pebaza acestor principii au continuat să fie incluse în discuţii sofisticate asupraimpozitelor, fără a ţine cont şi <strong>de</strong> partea <strong>de</strong> cheltuieli a bugetului. Această procedurăreprezintă o încercare <strong>de</strong> a stabili principiile <strong>de</strong> repartizare a costurilor bunurilor publiceîntre indivizi, în mod in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> orice luare în consi<strong>de</strong>rare a cererii <strong>de</strong> asemeneabunuri. Pe pieţele bunurilor private, în anumite condiţii, preţurile care trebuie plătite <strong>de</strong>cumpărători individu<strong>al</strong>i sunt stabilite în princip<strong>al</strong> în funcţie <strong>de</strong> costuri, iar cererileindividu<strong>al</strong>e influenţează numai cantităţile care vor fi furnizate. În această situaţie,cererea afectează producţia tot<strong>al</strong>ă <strong>de</strong> bunuri, dar nu şi preţul pe unitatea <strong>de</strong> bunfurnizată.În cazul bunurilor publice sau colective, caracteristica esenţi<strong>al</strong>ă este furnizare<strong>al</strong>or în comun. Aceasta implică imposibilitatea <strong>de</strong> a oferi unităţi divizibile <strong>din</strong> acestebunuri către cumpărători la preţuri <strong>de</strong> furnizare <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> cost, precum şi faptul cănu pot fi re<strong>al</strong>izate ajustări individu<strong>al</strong>e în funcţie <strong>de</strong> cantitate. Elementele <strong>de</strong> cost pot<strong>de</strong>termina preţurile <strong>de</strong> furnizare cu care se confruntă grupul ca o entitate şi nu fiecareindivid în parte. Cantitatea uniformă, disponibilă tuturor indivizilor <strong>din</strong> grup, facenecesară o discriminare aparentă a preţurilor pretinse diverşilor solicitanţi, discriminarecare poate fi <strong>de</strong>terminată în mod corect numai dacă luăm în discuţie în mod explicit şipartea <strong>de</strong> cerere. Neglijarea acestei părţi şi promovarea principiilor impunerii<strong>de</strong>termină rezultate pe <strong>de</strong>plin arbitrare. Profesorul Buchanan preciza în <strong>al</strong>te lucrări 45 căarbitrariul poate fi redus aici numai în măsura în care toate bunurile şi serviciile publicevor oferi beneficii gener<strong>al</strong>e şi mai puţin individu<strong>al</strong>e.Dacă producţia publică este limitată doar la oferirea acelor bunuri şi serviciicare sunt puse la dispoziţia tuturor membrilor comunităţii în mod eg<strong>al</strong>, abordareaneoclasică poate părea limitată la o primă ve<strong>de</strong>re. Acest lucru este cu atât mai a<strong>de</strong>văratcu cât beneficiile specifice pot fi atribuite cu o mai mare precizie unui individ sau grup<strong>de</strong> indivizi. O astfel <strong>de</strong> imputare a beneficiilor conduce la inclu<strong>de</strong>rea părţii <strong>de</strong> cerere înmo<strong>de</strong>l, într-o asemenea manieră care permite o concentrare primară asupra <strong>al</strong>ocăriicosturilor. Dacă, <strong>de</strong> exemplu, se acceptă că beneficiile margin<strong>al</strong>e resimţite în urmaconsumului <strong>de</strong> bunuri şi servicii publice sunt aproximativ eg<strong>al</strong>e pentru toţi indivizii,diferenţele <strong>din</strong> această parte a contului fisc<strong>al</strong> nu vor influenţa distribuţia costurilorimpunerii, indiferent <strong>de</strong> normele care vor fi acceptate. Într-un asemenea mo<strong>de</strong>l, toatecererile individu<strong>al</strong>e pentru bunuri publice sunt aproximativ eg<strong>al</strong>e şi <strong>de</strong> aceeaconsi<strong>de</strong>rentele <strong>de</strong> eficienţă vor impune o structură a costurilor impunerii eg<strong>al</strong>ă pentrutoate persoanele. O <strong>al</strong>tă imputare a beneficiilor margin<strong>al</strong>e poate fi şi aceea în careacestea sunt oarecum proporţion<strong>al</strong>e cu o anumită bază <strong>de</strong> venit sau avere. În acest caz,numai consi<strong>de</strong>rentele <strong>de</strong> eficienţă dictează o impunere proporţion<strong>al</strong>ă a venitului sauaverii <strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re margin<strong>al</strong>, iar în<strong>de</strong>părtarea <strong>de</strong> această regulă poate fi discutatăcomparând normele eficiente cu cele ineficiente. Pot exista şi <strong>al</strong>te imputări <strong>al</strong>ebeneficiilor margin<strong>al</strong>e şi fiecare va produce distribuţii diferite, eficiente în mod i<strong>de</strong><strong>al</strong>,<strong>al</strong>e costurilor impunerii.45 J.M. Buchanan, Public Principles of Public Debt: A Defense and Restatement (1958),Richard D. Irwin Inc.188
Secţiunea Statistică – Informatică economicăDupă cum se ştie, abordarea tradiţion<strong>al</strong>ă are puţine încercări <strong>de</strong> a justificaimportanţa empirică a oricărei imputaţii a beneficiilor, necesară pentru a-şi legitimametodologia. În <strong>al</strong> doilea rând, se cunoaşte faptul că bunurile şi serviciile publicefurnizate în prezent <strong>de</strong> către stat nu se c<strong>al</strong>ifică în întregime pentru a dobândi atributul <strong>de</strong>gener<strong>al</strong>, în sensul anterior menţionat. Pentru unele <strong>din</strong>tre aceste bunuri şi servicii,beneficiile, atât cele tot<strong>al</strong>e cât şi cele margin<strong>al</strong>e, sunt puse la dispoziţia indivizilor şisubgrupurilor în mod diferenţiat. Dacă recunoaştem acest lucru, abordarea neoclasicătradiţion<strong>al</strong>ă a principiilor impunerii <strong>de</strong>vine lipsită <strong>de</strong> atribute utile <strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>reştiinţific.Această reacţie pare însă prematură după o mai atentă consi<strong>de</strong>rare. Abordareainstituţion<strong>al</strong>ă contribuie la reabilitarea metodologiei neoclasice în termeni gener<strong>al</strong>i şichiar potrivit logicii s<strong>al</strong>e specifice. Cel puţin în anumite circumstanţe, se poate dovedieficient şi <strong>de</strong> dorit ca <strong>al</strong>egerea între instituţiile impunerii să fie separată <strong>de</strong> <strong>al</strong>egerea întreprogramele <strong>de</strong> cheltuieli. Argumentul pentru o asemenea partiţionare a procesului<strong>de</strong>cizion<strong>al</strong> fisc<strong>al</strong> se bazează pe ipoteza că instituţiile impunerii, care <strong>de</strong>terminărepartizarea costurilor <strong>de</strong> oferire a serviciilor şi bunurilor publice între membriigrupului, pot fi elemente cvasipermanente sau constituţion<strong>al</strong>e <strong>al</strong>e structurii soci<strong>al</strong> –politice, în timp ce programele <strong>de</strong> cheltuieli, care <strong>de</strong>termină distribuţia beneficiiloraferente bunurilor şi serviciilor publice între membrii grupului sunt fenomenetemporare. Numai evenimentele lumii re<strong>al</strong>e pot să <strong>de</strong>termine dacă această distincţie estesau nu relevantă <strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re empiric.În măsura în care distincţia este relevantă, putem an<strong>al</strong>iza însă c<strong>al</strong>culeleindividului prin care acesta <strong>al</strong>ege între instrumentele impunerii, într-un mod cu totulseparat <strong>de</strong> orice consi<strong>de</strong>raţie specifică asupra părţii <strong>de</strong> cheltuieli. Pentru a clarifica acestconcept şi a-i <strong>de</strong>monstra limitele, Buchanan prezintă un exemplu <strong>al</strong> unei comunităţipolitice formată <strong>din</strong> doar trei cetăţeni: A, B, C. În fiecare perioadă fisc<strong>al</strong>ă există treiprograme posibile <strong>de</strong> cheltuieli publice. Primul program le oferă beneficii lui A şi B înmod eg<strong>al</strong>, însă nu îi oferă nici un beneficiu pentru C. De pe urma celui <strong>de</strong> <strong>al</strong> doileaprogram beneficiază A şi C în mod eg<strong>al</strong>, dar nu îi oferă nici un beneficiu lui B, în timpce prin programul <strong>al</strong> treilea beneficiile sunt oferite în mod eg<strong>al</strong> lui B şi C, iar A nuprimeşte nimic.Se presupune că fiecare individ consi<strong>de</strong>ră adoptarea fiecăruia <strong>din</strong>tre cele treiprograme ca fiind la fel <strong>de</strong> probabilă în fiecare perioadă fisc<strong>al</strong>ă. În asemeneacircumstanţe, fiecare individ <strong>din</strong> cadrul grupului este motivat să discute cu semenii săiintroducerea unei scheme gener<strong>al</strong>e <strong>de</strong> colectare a impozitelor, în mod in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong>imputarea anticipată a beneficiilor specifice <strong>din</strong> cadrul oricărei perioa<strong>de</strong>. De-a lungultimpului, distribuţia <strong>de</strong> probabilitate a beneficiilor <strong>de</strong> pe urma diverselor programe <strong>de</strong>cheltuieli este probabil necunoscută, însă chiar acest element <strong>de</strong> nesiguranţă în sine estesuficient pentru a re<strong>al</strong>iza opţiuni raţion<strong>al</strong>e instituţion<strong>al</strong>e, în mod cu totul separat.Sistemul trebuie să rămână ineficient pe termen scurt sau în cadrul unei singureperioa<strong>de</strong>, pentru ca individul care nu primeşte nici un beneficiu <strong>din</strong> programele <strong>de</strong>cheltuieli specifice să fie supus unor costuri <strong>al</strong>e impunerii eg<strong>al</strong>e cu cele atribuitesemenilor săi, care sunt beneficiarii direcţi. Acceptarea instituţiei impunerii se poatedovedi eficientă pe un orizont <strong>de</strong> tip multiperioadă numai dacă individul în cauză seaşteaptă să-şi dobân<strong>de</strong>ască în mod echitabil partea sa <strong>de</strong> beneficii <strong>de</strong> pe urma serviciilorpublice, pe măsură ce instituţia fisc<strong>al</strong>ă rămâne funcţion<strong>al</strong>ă pentru o secvenţă ne<strong>de</strong>finită<strong>de</strong> opţiuni fisc<strong>al</strong>e.189
Revista Tinerilor EconomiştiDin punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re practic, implicaţiile teoriei opţiunii publice în domeniulfisc<strong>al</strong> sunt foarte importante. Putem astfel să re<strong>al</strong>izăm o par<strong>al</strong>elă cu situaţia <strong>din</strong>România, un<strong>de</strong> se observă că, în condiţiile impozitului progresiv asupra veniturilor, seproduce o redistribuire brut<strong>al</strong>ă <strong>de</strong> la categoriile soci<strong>al</strong>e cu venituri cel mult medii cătrepersoanele cu venituri mici. Aceasta <strong>de</strong>oarece cotele maxim<strong>al</strong>e <strong>de</strong> impunere (în speţăcota <strong>de</strong> 40%) se aplică asupra unui nivel <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> scăzut <strong>de</strong> venituri (aproximativ 3000<strong>de</strong> euro pe an), ceea ce duce la nemulţumiri evi<strong>de</strong>nte şi la conflicte soci<strong>al</strong>e, mai <strong>al</strong>es că“finanţatorii” sunt <strong>de</strong> regulă s<strong>al</strong>ariaţi, care obţin venituri <strong>din</strong> muncă şi nu categoriilecele mai înstărite, cum ar fi norm<strong>al</strong>. În plus, sumele astfel colectate la bugetul statuluisunt <strong>de</strong>stinate, nu <strong>de</strong> puţine ori, unor plăţi compensatorii şi ajutoare <strong>de</strong> şomaj care seridică la niveluri comparative sau chiar mai mari (!) <strong>de</strong>cât remuneraţiile pe care leprimesc o largă categorie <strong>de</strong> s<strong>al</strong>ariaţi şi pentru perioa<strong>de</strong> care ajung uneori la 36 <strong>de</strong> luni.Consecinţa acestor măsuri este o nivelare a veniturilor, însă spre sărăcie, şi ocreştere a frustrării celor impozitaţi, care pot ajunge la concluzia că este mai bine sămunceşti mai puţin, sau se vor <strong>de</strong>plasa către evaziunea fisc<strong>al</strong>ă sau spre portiţe <strong>de</strong> evitarea impunerii progresive.Un <strong>al</strong>t exemplu, tot <strong>din</strong> practica românească, este protecţia nediscriminatoriecare se acordă celor care se încălzesc în sistemul centr<strong>al</strong>izat <strong>de</strong> termoficare. Situaţiapoate că ar fi acceptabilă dacă subvenţiile pentru gigac<strong>al</strong>orie nu ar fi <strong>de</strong> fapt finanţate<strong>din</strong> creşterea preţului (<strong>de</strong> fapt a accizelor) la gazele natur<strong>al</strong>e şi la carburanţi. Astfel, ceicare se încălzesc cu gaze natur<strong>al</strong>e plătesc un preţ majorat pentru a se acorda subvenţiicelor care se regăsesc în sistemul centr<strong>al</strong>izat <strong>de</strong> încălzire. Problema este că nu toţi ceicare se încălzesc cu gaze sunt persoane cu venituri mari, după cum nu toţi cei care suntîn sistemul centr<strong>al</strong>izat <strong>de</strong> încălzire au nevoie efectiv <strong>de</strong> aceste subvenţii.În acest sistem, persoanele vizate <strong>de</strong> impunerea progresivă sau cele carebeneficiază <strong>de</strong> “luxul” încălzirii cu gaze contribuie, pe <strong>de</strong> o parte, în moddisproporţionat la constituirea veniturilor statului, iar pe <strong>de</strong> <strong>al</strong>tă parte, nu beneficiază cunimic <strong>de</strong> măsurile soci<strong>al</strong>e pe care le finanţează <strong>de</strong> fapt. Soluţia ar trebui să fie ori orelaxare a impunerii progresive, respectiv o temperare a preţului (şi în<strong>de</strong>osebi aaccizelor) gazelor natur<strong>al</strong>e şi carburanţilor, fie o repartizare mai echilibrată în plansoci<strong>al</strong> a beneficiilor vizate. Altfel, finanţatorii, care nu sunt întot<strong>de</strong>auna cele maiînstărite persoane, vor resimţi tot mai acut inechităţile astfel promovate şi vor consi<strong>de</strong>racă este mai bine să te regăseşti în rândul celor care nu contribuie cu nimic şi doar“beneficiază”.BIBLIOGRAFIE1. J.M. Buchanan Public Finances in Democratic Process: Fisc<strong>al</strong> Institutionand Individu<strong>al</strong> Choice, The University of North CarolinaPress, 19872. J.M. Buchanan Public Principles of Public Debt: A Defense andRestatement, Richard D. Irwin Inc., 19583. I. Văcărel şi Finanţe publice, ed. a iv-a, Ed. Didactică şi Pedagogică,colab.4. M. DavidGelfand şiPeter W.S<strong>al</strong>sich, jr.Bucureşti, 2003State and Loc<strong>al</strong> Taxation and Finance, West PublishingCompany, Minnesota, 1986190
Secţiunea Statistică – Informatică economicăO NOUĂ TERMINOLOGIE A ORGANIZĂRII MUNCII ŞI ACTIVITĂŢILOR ÎN SOCIETATEAINFORMAŢIONALĂ ŞI A CUNOAŞTERIILect.univ.dr. Marian STOICAAca<strong>de</strong>mia <strong>de</strong> Studii Economice Bucureşti,Catedra <strong>de</strong> Informatică EconomicăAbstract: The important influences of information andcommunication technology from last years for economy and societygener<strong>al</strong>ly have one remarkable impact for nature of work. In thiscontext we assist to the re<strong>al</strong> changes in work organization and <strong>al</strong>so,to a new terminology of that like distance working, teleworking,virtu<strong>al</strong> organization, cybermarketing etc.Key words: new work terminology, teleworking, information andcommunication technology, e-business, e-activities.1. Lucrul la distanţăBiroul virtu<strong>al</strong> reprezintă o formă <strong>de</strong> manifestare a telenavetei la nivelocazion<strong>al</strong>, când angajatul îşi petrece majoritatea timpului <strong>de</strong> lucru la sediul societăţiimuncind doar o zi pe săptămână la domiciliu, respectiv la nivelul mobilităţii tot<strong>al</strong>e, încare angajatul nu este prezent la un sediu fix, prestând servicii <strong>de</strong> oriun<strong>de</strong>.Munca la distanţă reprezintă munca efectuată <strong>de</strong> o persoană aflată într-un locdiferit <strong>de</strong> persoana (persoanele) care o supraveghează direct şi/sau o plătesc pentrumunca efectuată, accentul punându-se pe lucrătorul individu<strong>al</strong> şi nu pe organizaţie.Munca la domiciliu presupune translaţia biroului tradiţion<strong>al</strong> <strong>de</strong> la sediulorganizaţiei la domiciliul angajatului, cu toate dotările necesare pe care le implicăfuncţia şi genul <strong>de</strong> muncă <strong>al</strong>e persoanei respective: mobilier, c<strong>al</strong>culator legat în reţea,telefon, fax, copiator şi <strong>al</strong>te dotări specifice muncii prestate.Telenaveta presupune utilizarea tehnologiei telecomunicaţiilor pentru aînlocui, complet sau parţi<strong>al</strong>, <strong>de</strong>plasarea spre locul <strong>de</strong> muncă şi înapoi acasă, ca răspunsatât la problemele interne <strong>al</strong>e lumii afacerilor, cât şi ca strategie a managementuluicererii <strong>de</strong> transport.Telenaveta ocazion<strong>al</strong>ă presupune <strong>de</strong>sfăşurarea activităţii în princip<strong>al</strong> la sediulorganizaţiei şi, ocazion<strong>al</strong>, o zi pe săptămână, la domiciliu, fiind cel mai <strong>de</strong>s întâlnită înactivităţi <strong>de</strong> cercetare, proiectare, programare a c<strong>al</strong>culatoarelor, contabilitate etc., cuprecă<strong>de</strong>re în marile companii.Telenaveta semimobilă implică o mobilitate sporită a angajaţilor faţă <strong>de</strong> unspaţiu fix <strong>de</strong> muncă, dar presupune, în continuare, o legătură permanentă cu biroul fizic,după un program prestabilit, angajaţii neavând locuri fixe <strong>de</strong> lucru, atunci când suntprogramaţi să lucreze la sediul organizaţiei.Telenaveta cu program <strong>al</strong>eator constituie o categorie a muncii virtu<strong>al</strong>e în carese combină munca la domiciliu cu munca la sediul organizaţiei sau <strong>al</strong> clienţilor acesteia,în proporţii diferite, angajaţii venind la serviciu <strong>al</strong>eator, în funcţie <strong>de</strong> necesităţilecurente <strong>al</strong>e sarcinilor primite.191
Revista Tinerilor EconomiştiTelenaveta cu mobilitate tot<strong>al</strong>ă presupune inexistenţa unui birou fizic, lasediul organizaţiei sau la domiciliu, angajaţii <strong>de</strong>sfăşurându-şi ziua <strong>de</strong> muncă fie lasediul clienţilor, fie în autoturism, <strong>din</strong> care, prin dotările corespunzătoare, îşiconstruiesc un birou mobil.2. TeleactivităţiTeleeducaţia (e-<strong>learning</strong>, distance <strong>learning</strong>) presupune utilizarea tehnologieiinformaţiei şi comunicaţiilor în procesul educaţion<strong>al</strong> şi este una <strong>din</strong> primeleteleactivităţi specifice unei societăţi informaţion<strong>al</strong>e, care a cunoscut o a<strong>de</strong>văratăexplozie odată cu <strong>de</strong>zvoltarea Internet-ului.Telemedicina presupune schimbul <strong>de</strong> informaţie medic<strong>al</strong>ă utilizândcomunicaţiile electronice, în scopul asigurării sănătăţii şi educaţiei pacienţilor saufurnizării <strong>de</strong> servicii <strong>de</strong> asistenţă sanitară, neexistând restricţii referitoare la naturainformaţiilor transmise, la modul efectiv în care se face transferul sau la modului în careurmează a fi utilizate informaţiile.Telecentrul reprezintă o multitu<strong>din</strong>e <strong>de</strong> mo<strong>de</strong>le organizaţion<strong>al</strong>e <strong>de</strong> asigurare aserviciilor <strong>de</strong> comunicaţie şi a resurselor informaţion<strong>al</strong>e pentru comunităţi <strong>de</strong>favorizatesau cu venituri mici <strong>din</strong> zone urbane sau rur<strong>al</strong>e, care pot diferi <strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong>serviciilor oferite, dar şi <strong>din</strong> punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> surselor <strong>de</strong> finanţare, putând aparţinesectorului public, privat sau ambelor.Telemarketing-ul reprezintă activitatea <strong>de</strong> marketing re<strong>al</strong>izată exclusiv printelefon <strong>de</strong> către telemarketeri.E-marketingul reprezintă activitatea <strong>de</strong> marketing re<strong>al</strong>izată prin Internetutilizând poşta electronică şi siturile web.Cibermarketingul reprezintă activitatea <strong>de</strong> marketing re<strong>al</strong>izată prin utilizareanoilor tehnologii <strong>al</strong>e informaţiei şi comunicaţiei: telefonie mobilă, extranet, tehnologiiwireless etc.Teleshoppingul reprezintă activitatea <strong>de</strong> vânzare/cumpărare <strong>de</strong> bunuri şiservicii utilizând instrumente TIC şi cuprin<strong>de</strong> două laturi: televânzarea, privită <strong>din</strong>punctul <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> furnizorului <strong>de</strong> bunuri şi servicii şi telecumpărarea, privită <strong>din</strong>punctul <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>al</strong> clientului. Dacă aceste activităţi sunt însoţite <strong>de</strong> o <strong>de</strong>contare online(telebanking), se poate vorbi <strong>de</strong> o formă minim<strong>al</strong>ă <strong>de</strong> telecomerţ.3. Organizarea virtu<strong>al</strong>ăOrganizaţia virtu<strong>al</strong>ă reprezintă o configuraţie a unor unităţi structur<strong>al</strong>esemipermanente, inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte (parţi<strong>al</strong> <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte, parţi<strong>al</strong> in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte), dispersategeografic şi care îşi măresc performanţele în gener<strong>al</strong> prin receptivitatea la schimbărilenevoilor pieţei şi prin abilităţile tehnologiei informaţiei şi comunicaţiilor, adaptându-şicontinuu formele organizatorice. Conceptul <strong>de</strong> organizaţie virtu<strong>al</strong>ă inclu<strong>de</strong> toateorganizaţiile în care se manifestă puternic oricare <strong>din</strong> următoarele caracteristici:• dispersia: multiple locaţii, care pot da naştere la multiple culturi loc<strong>al</strong>e,multiple limbaje şi probleme <strong>de</strong> comunicare;• împuternicirea: <strong>de</strong>legarea <strong>de</strong> putere şi <strong>de</strong> responsabilităţi părţilorcomponente şi indivizilor <strong>din</strong> organizaţie;• neliniştea: acceptarea, chiar entuziasmul, faţă <strong>de</strong> schimbare la fiecareaspect <strong>al</strong> operaţiilor organizaţiei: scopul său, structura organizaţion<strong>al</strong>ă şi geografică,produsele şi serviciile oferite şi modul <strong>de</strong> a face afaceri;192
Secţiunea Statistică – Informatică economică• inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa: cooperare şi sinergie între organizaţii autonome sauîntre <strong>de</strong>partamente şi indivizi împuterniciţi în cadrul unei singure organizaţii;inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţa poate fi temporară sau permanentă, incluzând toate tipurile <strong>de</strong>asocieri: <strong>al</strong>ianţe, parteneriate, lanţuri v<strong>al</strong>orice şi resurse externe.Cadrul <strong>de</strong> lucru <strong>al</strong> organizaţiei virtu<strong>al</strong>e este edificat pe patru elemente:• conectivitatea: crearea <strong>de</strong> unitate sau <strong>de</strong> infrastructură prin schimbarestructur<strong>al</strong>ă, înlăturând constrângerile şi <strong>de</strong>păşind barierele anterioare;• scopul: obiectivul care asigură stimulentul pentru crearea noiiorganizaţii şi care serveşte drept forţă <strong>de</strong> coeziune pentru a menţine împreunăcomponentele organizaţiei virtu<strong>al</strong>e cel puţin temporar;• tehnologia: factorul ajutător care permite re<strong>al</strong>izarea obiectivelorpropuse şi face posibilă forma virtu<strong>al</strong>ă;• separarea: <strong>de</strong>limitarea celor care fac parte <strong>din</strong> organizaţia virtu<strong>al</strong>ă <strong>de</strong>cei care nu fac parte, în absenţa oricăror linii fizice vizibile <strong>de</strong> separare; eastabileşte persoanele care pot lua parte la activităţi şi cele care primesc beneficiile.Organizarea virtu<strong>al</strong>ă presupune o uniune temporară sau permanentă <strong>de</strong>indivizi, grupuri sau unităţi organizaţion<strong>al</strong>e dispersate geografic, care aparţin sau nuaceleiaşi organizaţii şi care <strong>de</strong>pind <strong>de</strong> mediul reţelelor electronice pentru a-şi re<strong>al</strong>izaprocesul <strong>de</strong> producţie. Organizarea virtu<strong>al</strong>ă şi-a conturat în practică şi în teorie o serie<strong>de</strong> forme <strong>de</strong> manifestare diferite.Organizarea virtu<strong>al</strong>ă internă se aplică unei organizaţii care vrea să opereze cuechipe interne. O asemenea organizaţie virtu<strong>al</strong>ă cuprin<strong>de</strong> câteva unităţi <strong>de</strong> afaceri,compuse la rândul lor <strong>din</strong> grupuri autonome şi echipe. Serviciile manageri<strong>al</strong>e suntasigurate <strong>de</strong> cele mai multe ori în mod <strong>de</strong>scentr<strong>al</strong>izat, <strong>de</strong> către echipe autonome.Angajaţii sunt disponibili în multe locuri diferite, motiv pentru care se explică structuraflexibilă a organizaţiei.Organizarea virtu<strong>al</strong>ă stabilă se bazează pe cooperarea <strong>din</strong>tre diferiteorganizaţii şi are ca scop contractarea <strong>de</strong> competenţe nespecifice <strong>de</strong> către o organizaţieprincip<strong>al</strong>ă (<strong>de</strong> multe ori un partener centr<strong>al</strong>). Competenţele neesenţi<strong>al</strong>e sunt transmise(contractate în afară) către cei câţiva furnizori <strong>de</strong>dicaţi, care au legături strânse cuorganizaţia princip<strong>al</strong>ă.Organizarea virtu<strong>al</strong>ă <strong>din</strong>amică presupune cooperarea la un nivel gener<strong>al</strong>izat şipe scară largă cu <strong>al</strong>te organizaţii. Relaţiile cu <strong>al</strong>te organizaţii sunt bazate pe oportunităţişi sunt, în toate cazurile, temporare. Astfel, cooperarea are loc atunci când apar anumiţistimuli ai pieţei, acest mod <strong>de</strong> organizare având avantajul unei flexibilităţi mult maimari.Compania-reţea, <strong>de</strong>numită şi „organizaţia agilă” este o reţea temporară <strong>de</strong>organizaţii speci<strong>al</strong>izate care se bazează pe utilizarea Internetului. Scopul ei este oferire<strong>al</strong>a nivel glob<strong>al</strong> a multor game <strong>de</strong> produse şi servicii prin intermediul Internetului.Managementul bazelor <strong>de</strong> date şi distribuirea acestora între partenerii care coopereazăeste esenţi<strong>al</strong>ă pentru o funcţionare bună a organizaţiei virtu<strong>al</strong>e.Organizaţia virtu<strong>al</strong>ă permanentă reprezintă o organizaţie virtu<strong>al</strong>ă care adunăla un loc jucătorii <strong>de</strong> pe piaţă şi răspun<strong>de</strong> oportunităţilor atât pentru activităţi caregenerează venituri îmbunătăţite, cât şi pentru reducerea costurilor, implicând utilizareaconceptului virtu<strong>al</strong> în toate operaţiile, inclusiv sarcinile virtu<strong>al</strong>e, echipele şimanagementul activităţilor organizaţion<strong>al</strong>e.Echipa virtu<strong>al</strong>ă este un grup <strong>de</strong> oameni care interacţionează prin intermediulsarcinilor inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte şi sunt ghidaţi <strong>de</strong> un scop comun, lucrând <strong>din</strong>colo <strong>de</strong>193
Revista Tinerilor Economiştigraniţele impuse <strong>de</strong> spaţiu, timp şi organizaţie, având conexiunile întărite <strong>de</strong> reţele <strong>de</strong>TIC.Proiectul virtu<strong>al</strong> reprezintă <strong>al</strong>ianţe sau consorţii pentru a uni organizaţiilecomplementare în scopul exploatării oportunităţilor <strong>de</strong> piaţă şi implică producătorii,<strong>de</strong>zvoltătorii şi pieţele diverselor organizaţii construite în jurul unor tipuri <strong>de</strong> industriisau companii similare, <strong>de</strong> exemplu noi <strong>al</strong>ianţe <strong>de</strong> afaceri, asociaţii <strong>de</strong> comerţ industri<strong>al</strong>sau activitate cooperativă şi consorţii <strong>de</strong> cumpărare cumulate pentru scopul beneficiilormutu<strong>al</strong>e.Organizaţia virtu<strong>al</strong>ă temporară constituie o extensie a proiectului virtu<strong>al</strong> careabor<strong>de</strong>ază proiecte multiple şi <strong>de</strong>zvoltă reacţii la o oportunitate specifică a pieţei,implicând sarcini virtu<strong>al</strong>e, echipe, operaţiuni şi management virtu<strong>al</strong> <strong>al</strong> activităţilororganizaţiei.Vecinătatea virtu<strong>al</strong>ă este forma cea mai apropiată <strong>de</strong> organizaţia tradiţion<strong>al</strong>ă,în care afacerea <strong>de</strong> bază este centr<strong>al</strong>izată într-o clădire, birou sau o <strong>al</strong>tă locaţie, un<strong>de</strong>angajaţii sunt prezenţi fizic, iar afacerile sunt <strong>de</strong>rulate sub un singur nume şi conţincompetenţa esenţi<strong>al</strong>ă, compania având rolul <strong>de</strong> întreprin<strong>de</strong>re li<strong>de</strong>r în reţea.Umbrela virtu<strong>al</strong>ă reprezintă o organizaţie care <strong>de</strong>ţine unele părţi <strong>al</strong>e afaceriicoordonate într-un loc specific, un<strong>de</strong> participanţii la organizaţie se pot întâlni fizic şicare operează sub un singur nume, preluat <strong>de</strong> toată reţeaua. <strong>Centru</strong>l <strong>de</strong> coordonare arerolul <strong>de</strong> legătură conectivă, în timp ce afacerea propriu-zisă se învârte în jurul celordouă extremităţi.Plasa virtu<strong>al</strong>ă este cea mai avangardistă formă a organizaţiei virtu<strong>al</strong>e, în carelocul <strong>de</strong> muncă nu se limitează neapărat la aceeaşi zonă, fiind mai <strong>de</strong>grabă un spaţiu <strong>de</strong>lucru virtu<strong>al</strong>, avantajul mo<strong>de</strong>lului constând într-o libertate mai mare pentru ceiimplicaţi, <strong>de</strong>oarece nu trebuie să se asocieze unui singur nume sau afacere.Organizaţia virtu<strong>al</strong>ă ca reţea <strong>de</strong> companii reprezintă o reţea <strong>de</strong> companiiin<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte juridic, care cooperează frecvent şi flexibil, în care membrii reţeleiutilizează resursele în comun şi fiecare companie contribuie doar cu potenţi<strong>al</strong>ul propriula organizaţia comună. Organizaţia integrată aproape că neglijează instituţion<strong>al</strong>izareafuncţiilor centr<strong>al</strong>e şi principiile ierarhice <strong>de</strong> creaţie, fiind <strong>de</strong> obicei creată pentru operioadă limitată <strong>de</strong> timp.Întreprin<strong>de</strong>rea industri<strong>al</strong>ă virtu<strong>al</strong>ă este un consorţiu temporar <strong>de</strong> organizaţiiin<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte, reunite pentru a exploata oportunităţile <strong>de</strong> producţie <strong>de</strong> pe piaţă, care seconstituie pe baza raportului cost–eficienţă şi a unicităţii produselor, fără constrângeriprivind dimensiunea organizaţiei, loc<strong>al</strong>izarea geografică, mediul electronic, tehnologiaimplicată sau procesele implementate.Corporaţia virtu<strong>al</strong>ă este o reţea temporară sau o co<strong>al</strong>iţie liberă <strong>de</strong> serviciimanufacturiere şi administrative care conlucrează pentru un scop precis în afaceri şicare se dizolvă când scopul a fost atins. Este compusă <strong>din</strong> echipe care colaboreazăindiferent <strong>de</strong> loc<strong>al</strong>izarea lor individu<strong>al</strong>ă sau <strong>de</strong> zone orare, posedă o capacitatesemnificativă <strong>de</strong> a lua <strong>de</strong>cizii şi adoptă idoneismul (<strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea către nou),cooperarea şi încre<strong>de</strong>rea între organizaţiile reţelei şi oamenii care le compun.Întreprin<strong>de</strong>rea virtu<strong>al</strong>ă reprezintă rezultatul uniunii <strong>din</strong>tre speci<strong>al</strong>izările maimultor corporaţii cu scopul <strong>de</strong> a crea un produs nou şi care trebuie să se poată coagularapid ţinând cont <strong>de</strong> noile oportunităţi, respectiv să se poată dizolva la fel <strong>de</strong> repe<strong>de</strong>atunci când acestea încetează să mai existe.Fabrica virtu<strong>al</strong>ă este o comunitate <strong>de</strong> zeci (sau sute) <strong>de</strong> fabrici, fiecare <strong>din</strong>treele concentrată pe ceea ce re<strong>al</strong>izează mai bine, legate <strong>de</strong> o reţea electronică care le194
Secţiunea Statistică – Informatică economicăpermite să opereze ca un întreg, flexibil, necostisitor şi indiferent <strong>de</strong> locul în care seaflă. Reţeaua facilitează schimbul <strong>de</strong> informaţii <strong>din</strong>tre companii cu sisteme informaticediferite, în legătură cu nivelul stocurilor şi orarele <strong>de</strong> livrare, permiţând potenţi<strong>al</strong>ilorfurnizori să poată accesa sistemul în ve<strong>de</strong>rea licitării pentru diverse sarcini, cu un efortminim şi cu investiţii mici sau <strong>de</strong>loc (permite unui producător mic să aibă acelaşi accesla informaţie ca un partener mai mare).BIBLIOGRAFIE1. Stoica, G. eActivităţile în societatea informaţion<strong>al</strong>ă, B. Ghilic-Micu,Marian Stoica, Ed. Economică, Bucureşti 20022. Stoica, G. Organizaţia virtu<strong>al</strong>ă, Bogdan Ghilic-Micu, Marian Stoica,Ed. Economică, Bucureşti 2004 (în curs <strong>de</strong> apariţie)3. *** www.virtu<strong>al</strong>-organization.net195