Ãntruparea lui Isus ca dovadÄ a umilinÅ£ei în imnul hristologic din ...
Ãntruparea lui Isus ca dovadÄ a umilinÅ£ei în imnul hristologic din ...
Ãntruparea lui Isus ca dovadÄ a umilinÅ£ei în imnul hristologic din ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11 51O parere asemanatoare este cea a <strong>lui</strong> F.W. Beare, <strong>ca</strong>re considers <strong>ca</strong>in <strong>imnul</strong> <strong>hristologic</strong> <strong>din</strong> Filipeni 2:6-11, verbul Kevow are acelasj sens <strong>ca</strong> in2Cor. 8:9, astfel tn<strong>ca</strong>t, expresia se va traduce prin ,,S-a facut sarac(asemenea unui cersetor)". Beare spune <strong>ca</strong> acest lucru s-a Tntamplat atunci<strong>ca</strong>nd Hristos a renuntat la emblcma gloriei §i a marefiei Sale (,,insignia ofmajesty and glory").22La aceasta parere subscrie §i Lightfoot <strong>ca</strong>re foloseste aceea§iexpresie atunci <strong>ca</strong>nd spune <strong>ca</strong> <strong>Isus</strong> ,,S-a despuiat" pe Sine Insusi deemblema mare£iei.23W.E. Vine susjine acelasi punct de vedere, argumentand <strong>ca</strong>expresia to elvai taa 0ew (,,a fi egal cu Dumnezeu") nu este acelasilucru cu kv |JLop4>fi ®zov (,,a fi in forma <strong>lui</strong> Dumnezeu"), deoarece numaiaceasta <strong>din</strong> urma se refera la dumnezeirea <strong>lui</strong> Hristos, lucru la <strong>ca</strong>re El nu arenun{at. Egalitatea cu Dumnezeu consta in gloria §i maretia Sa, atributedivine <strong>ca</strong>re nu apar{in de esenja divina si la <strong>ca</strong>re a renunjat prin kenosis.24La aceeasj concluzie ajunge si James Mongomery Boice, <strong>ca</strong>re ll considerape LCTa 06(3 mai important de<strong>ca</strong>t kv |xopc(>fj 0eoO, deoarece doar primulse refera la egalitatea cu Dumnezeu. Pentru o vreme, Hristos §i-a lasatslava §i S-a Tntrupat pentru a face posibila mantuirea noastra.25Analizand diferitele traduceri propuse pentru verbul K6VO0) (,,Hemade Himself of no reputation" - KJV; ,,emptied Himself - RSV;,,stripped Himself of all privilege" - Phillips; ,,made Himself nothing" -NEB), Hendriksen ajunge la concluzia <strong>ca</strong> cea mai potrivita varianta este cea<strong>ca</strong>re spune <strong>ca</strong> El ,,S-a golit" (,,emptied Himself) pe Sine fnsu§i, tnsa verbul(„... S-a dat pe Sine fnsu§i la moarte..."), declarand c3 ea se refera la faptul <strong>ca</strong>Hristos Si-a dat viata de buna voie, §i nu la o ,,golirc" de Sine.22 F.W. Beare, op. cit., p. 81.23 Lightfoot, op. cit., p. 112.24 F.W. Beare, The Epistle to the Philippians, London, Adam & Charles Black,1969, p. 58.25 James Montgomery Boice, Fundamente ale cre<strong>din</strong>fei cre$tine, Oradea, EdituraInstitutu<strong>lui</strong> Biblic ..Emanuel", 2000, p. 255-256.
52 Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11are aici un sens metaforic.26 Acesta este §i sensul mai apropiat detraducerea Vulgatei: sed seme ipsum exinanivit.Surprinzator este faptul <strong>ca</strong>, desi se declara de acord cu exege^ii <strong>ca</strong>reexclud complementul indirect <strong>ca</strong>re s-ar subinfelege pe langa verbulKevod) (S-a golit de_ceva), Hendriksen spune, totu§i, <strong>ca</strong> Hristos a renuntatla privilegiul de a-§i exercita autoritatea in mod independent. Pentru anu se contrazice, el precizeaza apoi <strong>ca</strong> renuntarea a avut loc la nivelulnaturii Sale umane, §i nu la nivelul naturii Sale divine.28 Aceasta referire ladoua naturi <strong>ca</strong>re lucreaza separat pare sa contravina ideii de unitateneconfundata a ipostasurilor <strong>lui</strong> Hristos.Teologul <strong>ca</strong>tolic Eduard FerenJ considera <strong>ca</strong> Hristos s-a despuiat, arenunfat la conditia Sa gloriasa, dumnezeias<strong>ca</strong> si la privilegiile divine<strong>ca</strong>rora li se datorau onorurile egale cu cele ale <strong>lui</strong> Dumnezeu §i astfel, Fiul,,S-a nimicit pe Sine" (este traducerea propusa in general de teologia<strong>ca</strong>toli<strong>ca</strong> pentru eauTOV eKevwaev).29 Desi S-a despuiat de gloria §i deprivilegiile divine, Hristos n-a parasit dumnezeirea, ci §i-a insu§it o altaforma, aceea de sclav.304) A patra direcjie de interpretare <strong>ca</strong>re intra in analiza lucrarii defa^a este cea potrivit <strong>ca</strong>reia verbul Kevoo) nu exprima altceva de<strong>ca</strong>tsacrificiul suprem de <strong>ca</strong>re Hristos a fost <strong>ca</strong>pabil pe cruce.Lohmeyer afirma <strong>ca</strong> versetul 7 vorbe§te despre faptul <strong>ca</strong> Hristos afost <strong>ca</strong>pabil de sacrificiul suprem si nu se poate vorbi de nici o substanta de<strong>ca</strong>re El sa se fi golit, fiind<strong>ca</strong> ,,ceea ce este in interior este §i in exterior, §iceea ce este in exterior este §i in interior". Cele doua naturi sunt, intradevar,diferite <strong>ca</strong> substanta sj nu poate exista nici o punte de legatura intre26 William Hendriksen, Philippians, Collosians and Philemon, E<strong>din</strong>burgh, TheBanner of Truth Trust, 1988, p. 106.27 Biblia Sacra Vulgata, Sttutgart, Deutsche Bibelgesellschaft, 1994, p. 1817.28 W. Hendriksen, op. cit., p. 108.29 Vezi de asemenea Isidor Martin<strong>ca</strong>, <strong>Isus</strong> <strong>din</strong> Nazaret Fiul <strong>lui</strong> Dumnezeu,Bucure§ti, Gramar, 200, p. 171.30 Eduard Ferenj, Cristologia, Iasj, Presa Buna, 1998, p. 370.
54 Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11atribute. Astfel, esenja ramane aceea§i, se schimba doar modul deexisten^a.34De aceeasj parere este si Miiller, <strong>ca</strong>re considera <strong>ca</strong> expli<strong>ca</strong>^iaconceptu<strong>lui</strong> de kenozd se gaseste in faptul <strong>ca</strong> ,,a luat un chip de rob". Defapt, spune el, cele doua evenimente coincid: luand un chip dc rob, El S-a,,golit". Miiller reliefeaza in mod deosebit paradoxul in <strong>ca</strong>re consta acjiuneaacestui verset: ,,E1 S-a golit pe Sine Insusj luand ceva pentru Sine, si anume,,un chip de rob".35Frank Stagg respinge si el kenotismul In forma sa extrapolata,spunand <strong>ca</strong> Dumnezeu nu poate inceta la un moment dat sa mai fieDumnezeu. El citeaza concluzia <strong>lui</strong> Barth <strong>ca</strong> ,,in mod sigur, Fiul <strong>lui</strong>Dumnezeu nu a renunjat la divinitate, dar nu a manifestat-o in moddeplin".36 A renun^at, asadar, la privilegii, dar nu la esenja. Cel <strong>ca</strong>re aveadreptul sa acjioneze <strong>ca</strong> Dumnezeu a luat ,,un chip de rob". Cel <strong>ca</strong>re aveadreptul sa fie slujit a venit sa slujeas<strong>ca</strong>. Barth mai spune <strong>ca</strong> El a ales ,,sapiarda", pentru <strong>ca</strong> noi ,,sa <strong>ca</strong>stigam".37Acesta era modelul pe <strong>ca</strong>re filipenii egoi§ti, condusi de un ,,duh decearta", trebuiau sa-1 urmeze <strong>ca</strong> unii <strong>ca</strong>re erau ,,in Hristos <strong>Isus</strong>". A§adar,scopul pasaju<strong>lui</strong> este unul etic si isi gase§te modelul in Hristos, dar nu arenimic de a face cu o umilinfa simulata."Hawthorne apeleaza la un alt Tnteles al <strong>lui</strong> K6vow, pe <strong>ca</strong>re el flconsidera cel mai adecvat in acest context, acela de ,,a turna" sau ,,arevarsa", iar eaUTOV este complementul direct. In aceste condifii, el spune<strong>ca</strong> ,,Hristos, <strong>ca</strong>re avea natura <strong>lui</strong> Dumnezeu, o natura lipsita total de34 Oepke, KCVOG), in Gerhard Kittel (ed.), Theologi<strong>ca</strong>l Dictionary of the NewTestament, vol. Ill, Grand Rapids, Eerdmans, 1967, p. 661.35 J. Muller, op. d/.,p. 81-82.36 Barth, The Epistle to the Philippians, p. 60, citat de Frank Stagg, ,,The Mind inJesus Christ. Philippians 1:27-2:18", Review an Expositor, vol. LXXVII, no. 3(Summer, 1980), p. 344.37 David V. Ford (ed.), The Modern Theologians, Oxford, Blackwell, 2000, p. 30.38 Frank Stagg, op. ciu, p. 344.
Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11 55lacomie, a evitat orice gand egoist, revarsandu-si plinatatea pentru a-ifmboga^i pe al|ii".39Nu este absolut necesar <strong>ca</strong> verbul sa impuna subinjelegerea unuicomplement indirect (lucrul de <strong>ca</strong>re S-a golit Hristos), dar nici nu se deduce<strong>ca</strong> <strong>Isus</strong> a revarsat substanfe sau esenfe divine <strong>ca</strong>tre omenire. Putem vorbi,mai degraba de un mod poetic de a spune <strong>ca</strong> Hristos S-a daruit in intregimeoamenilor (cf. lloan 3:16), S-a facut sarac pentru a-i Tmbogaji pe cei mul|i.Hawthorne observa, de asemenea, opozi|ia ce se stabileste intreK€vo8o£ict (,,slava desarta" - v. 3) celor <strong>ca</strong>re |ineau cu obstinate ladrepturile lor si verbul Kevoo), <strong>ca</strong>r descrie atitu<strong>din</strong>ea si acjiunile <strong>lui</strong>Hristos in termenii renuntarii la dreptuiile si ,,foloasele" Lui.40Acelasi injeles al <strong>lui</strong> Kevofo este sustinut si de Arrington, <strong>ca</strong>respune <strong>ca</strong> acest verb trebuie injeles prin acjiunea de golire a continutu<strong>lui</strong>unui vas in alt vas si astfel se varsa acelasi continut Tntr-o alta forma.Hristos S-a golit pe Sine intr-o ,,forma de rob". In aceasta situatie, accentul<strong>ca</strong>de pe o schimbare a formei si nu a conjinutu<strong>lui</strong>. Hristos nu S-a golit dedivinitate, ci a asumat natura umana. Hristos a abandonat forma <strong>lui</strong>Dumnezeu, §i nu eseta <strong>ca</strong>re se manifesta prin forma. Rezulta, deci, <strong>ca</strong>Hristos ,,S-a dezbra<strong>ca</strong>t" de modul de existenfa divin cu prerogativeleaferente §i a luat ,,un chip de rob" in locul nostru.41Autorul acestei lucrari subscrie la acest punct de vedere:considerand <strong>ca</strong> argumentele <strong>ca</strong>re-1 sprijina sunt cele mai corecte, deoareceele nu contravin nici unei doctrine <strong>din</strong> hristologia bibli<strong>ca</strong>, dar si cele maiputernice atat <strong>din</strong> punct de vedere gramati<strong>ca</strong>l, <strong>ca</strong>t §i stilistic.In condi|iile in <strong>ca</strong>re obiectul analizei noastre ll constituie un textpoetic, este <strong>ca</strong>t se poate de normal sa avem de a face cu un sens metafori<strong>ca</strong>l <strong>lui</strong> Kevoo), §i nu cu un sens literal al verbu<strong>lui</strong>, <strong>ca</strong>re l-ar ,,dezbra<strong>ca</strong>" pe39Gerald Hawthorne, Philippians, p. 85.40 Ibid., p. 86.41 French Arrington, New Testament Exegesis, Washinton, University Press ofAmeri<strong>ca</strong>, 1977, p. 98.
56 Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11Hristos de anumite atribute, fie ele ,,relative" sau ,,esentiale". Pentru a-$iimplini misiunea (eti<strong>ca</strong> sau soteriologi<strong>ca</strong>) incre<strong>din</strong>jata de Tatal, Hristostrebuia sa-§i asume ceva in plus, si nu sa renunfe la anumite atribute.Chiar in condijiile in <strong>ca</strong>re nu promoveaza ideea ,,golirii" propriuzise,acest punct de vedere se dovedeste a fi argumentul eel mai puternic infavoarea scopu<strong>lui</strong> pe <strong>ca</strong>re lucrarea de fafa il urmareste, acela de ademonstra <strong>ca</strong> <strong>imnul</strong> <strong>din</strong> Filipeni 2:6-11 II prezinta pe Hristos <strong>ca</strong> exemplu deumilinja pentru destinatarii epistolei <strong>din</strong> <strong>ca</strong>re face parte. Faptul <strong>ca</strong>Mantuitorul, <strong>ca</strong>re era ,,in forma <strong>lui</strong> Dumnezeu" si-a asumat si naturanoastra umana ne duce cu gandul la principiul pe <strong>ca</strong>re Pavel il enunjainainte de a-1 ilustra prin imn: ,,Fie<strong>ca</strong>re <strong>din</strong> voi sa se uite nu la foloasele <strong>lui</strong>,ci §i la foloasele altora" (v. 4).II. Umanitatea <strong>lui</strong> HristosILL Slujirea - modul de existenta al umanitatii <strong>lui</strong> HristosDupa ce vorbes.te despre natura dumnezeias<strong>ca</strong> a <strong>lui</strong> Hristos §iegalitatea Lui cu Tatal, adi<strong>ca</strong> modul de existenfa la <strong>ca</strong>re a renunfat, <strong>imnul</strong><strong>hristologic</strong> <strong>din</strong> Fil. 2:6-11 descrie noul mod de existenta adoptat de Hristosin urma smeririi Sale: umanitatea. In acest scop, gasim in text o serie determeni, <strong>ca</strong>re, desi se refera la acela§i lucru prin injelesul lor de baza,descriu foarte variat si explicit natura umana a <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong>, prin conota^iile pe<strong>ca</strong>re le <strong>ca</strong>pata in funcfie de contextul in <strong>ca</strong>re se gasesc sau de semnifi<strong>ca</strong>jiileparticulare cu <strong>ca</strong>re sunt folosite in scrierile biblice.42In v. 7 ni se spune <strong>ca</strong> Hristos a luat ,,un chip de rob"(|iop({)fiv 8oi>Xou XaPwv). Termenul tradus prin ,,chip" este acelasijiop
Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11 57(esenta) interior pe <strong>ca</strong>re ll reprezinta cu fidelitate in exterior. Rezulta, deci,<strong>ca</strong> Hristos nu a avut doar o infatisare exterioara de rob, ci el a adoptat,,natura" unui rob, cu toate ,,atributele" ei. Asadar, El S-a facut rob(SouXos) in adevaratul sens al cuvantu<strong>lui</strong>.44In linii mari, cercetatorii moderni sunt de comun acord pana inacest punct. Cand se trece, insa, la interpetarea termenu<strong>lui</strong> 8ouXos,perspectivele <strong>din</strong> <strong>ca</strong>re este privit cuvantul sunt diferite, iar intrebarile <strong>ca</strong>rese pun pe marginea <strong>lui</strong>, de asemenea, se deosebesc (Robul cui a devenitHristos? De unde este preluat motivul robu<strong>lui</strong> ? Ce evenimente <strong>din</strong> viaja <strong>lui</strong><strong>Isus</strong> au inspirat prezentarea Lui <strong>ca</strong> rob?). In aceste condijii, concluziile la<strong>ca</strong>re ajung cercetatorii sunt imparjite.Reintra in discutie pasajul <strong>din</strong> Isaia 53, in lumina <strong>ca</strong>ruia Martinvede prezentarea <strong>lui</strong> Hristos <strong>ca</strong> rob. El spune <strong>ca</strong> propozifia ,,a luat un chipde rob" inseamna ,,a ju<strong>ca</strong>t rolul Robu<strong>lui</strong> Domnu<strong>lui</strong>", iar expresiakavrbv EKevwaev este echivalenta propozitiei ,,S-a dat pe Sine Insusi lamoarte" <strong>din</strong> Is. 53:12. Martin mai observa <strong>ca</strong> atat finalul imnu<strong>lui</strong>, <strong>ca</strong>t sifinalul textu<strong>lui</strong> <strong>din</strong> Isaia descriu glorifi<strong>ca</strong>rea Robu<strong>lui</strong>.45In <strong>ca</strong>zul in <strong>ca</strong>re se discuta in termenii unei paralele intre cele douapasaje, atunci motivul Robu<strong>lui</strong> Domnu<strong>lui</strong> trebuie <strong>ca</strong>utat in Septuaginta,traducere in <strong>ca</strong>re gasim termenul 6 iratg pentru ,,rob", si nu 6 8oii\os.46Hawthorne comenteaza acest punct de vedere, spunand <strong>ca</strong> titlul deRob <strong>din</strong> Isaia este, totusi, unul inal^ator, ceea ce nu se potriveste contextu<strong>lui</strong><strong>din</strong> Filipeni, unde 8ou\os exprima coborarea umila a <strong>lui</strong> Hristos, termenopus <strong>lui</strong> Kupios (,X>omn"), titlu cu <strong>ca</strong>re El va fi prezentat in verseteleurmatoare.47Morgan combate interpretarea prin perspectiva Robu<strong>lui</strong> <strong>din</strong> Isaia,spunand <strong>ca</strong> sintagma se refera pur si simplu la o existenta umana ce44 G. Hawthorne, Philippians, p. 86.45 R. P. Martin, Philippians, p. 100.-4* Septuaginta, Stuttgart, Deutsche Bibelgesellschaft, 1979, p. 638.. G. Hawthorne, Philippians, p. 87.
58 Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11reflects, insa, concep|ia elenisti<strong>ca</strong> despre o viafa de serv, cum se intampla,de altfel, s.i in cosmologia, antropologia §i demonologia <strong>lui</strong> Pavel. El preiaideea <strong>lui</strong> Kasemann48, <strong>ca</strong> avem de a face aici cu o schimbare a esenjei, §i nu49a <strong>ca</strong>racteru<strong>lui</strong>, a formei exterioare sau a atitu<strong>din</strong>ii <strong>lui</strong> Hnstos.De§i controversele pomesc in general de la semnifi<strong>ca</strong>tia <strong>lui</strong>80UX09, W. Pohlmann50 considera <strong>ca</strong> sintagma |iopc()Ti 8oi>Xou nu poatefi analizata de<strong>ca</strong>t prin comparable cu |iop(J>ri Qeov. El se opune <strong>ca</strong>tegoricopiniilor potrivit <strong>ca</strong>rora trecerea de la [Lop$T\ Geoi) la p.op(j>Ti 8ouXou ardesemna doar o simpla schimbare a infatisarilor, natura ramanandneafectata51, dar si celor <strong>ca</strong>re sugereaza o schimbare in natura Fiu<strong>lui</strong> <strong>lui</strong>Dumnezeu (contra <strong>lui</strong> Kasemann).52Tema centrala a imnu<strong>lui</strong> nu este nici doctrina despre cele douanaturi ale <strong>lui</strong> Hristos, nici contrastul esenja-aparenta §i nici schimbareamodurilor de existenta. Autorul amintit crede <strong>ca</strong> \iopT\ se refera la oforma schimbatoare, dar o forma <strong>ca</strong>re sa redea perfect identitatea saustarutul entitatii <strong>ca</strong>reia ii apartine. Astfel, pop(j)il 8ouXou este forma <strong>ca</strong>reexprima perfect statutul de rob al <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong>, dupa cum \LOp$T\ GeoO esteexpresia statutu<strong>lui</strong> Sau divin.Desj este remar<strong>ca</strong>bil efortul <strong>lui</strong> Pohlmann de a crea o <strong>ca</strong>le de mijlocintre cei <strong>ca</strong>re susjin modifi<strong>ca</strong>rea substanfei (kenoti§tii) §i cei <strong>ca</strong>re propundoar modifi<strong>ca</strong>rea formei exterioare, teza sa prezinta unele ambiguitati. in ceanume consta statutul (divin sau uman) al <strong>lui</strong> Hristos? Natura, formaexterioara, modul de existenta sunt expli<strong>ca</strong>jii respinse de Pohlmann. Insasino^iunea de statut este una superficial^ in <strong>ca</strong>zul analizei de fata, deoarece48Vezinotal54.49 Robert Morgan, op. cit., p. 61.50 Pohlmann, ,,u.op^", EDNT, vol. 2, p. 443.51 Contra <strong>lui</strong> Schneider, TDNT, V, p. 197.52 Pohlmann considera <strong>ca</strong> ide<strong>ca</strong> <strong>lui</strong> Kasemann este una gnostic a, deoarece ilidentifi<strong>ca</strong> pe liopcj)!! cu e'lKWV. Gnosticismul, Insa a avut o prea mi<strong>ca</strong> influcntaasupra contextu<strong>lui</strong> in <strong>ca</strong>re <strong>imnul</strong> a fost scris.
Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11 59intrebarea <strong>ca</strong>re se naste imediat este: Ce anume ii confera <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> statutulde <strong>ca</strong>re depinde |xopc(>i^ da<strong>ca</strong> toate raman neschimbate?53F. W. Beare arata <strong>ca</strong> expresia |iop(|>f|v 8ouXou Xafiuv detaliazamodul in <strong>ca</strong>re s-a petrecut acjiunea <strong>lui</strong> kcvog), dar noul mod de existenfa al<strong>lui</strong> Hristos este descris <strong>ca</strong> o sclavie fafa de ,,puterile spirituale universale"(aTOLxeia) <strong>ca</strong>re subjugau lumea intreaga, aceasta fiind singura modalitateprin <strong>ca</strong>re El le putea birui §i realiza misiunea rascumparatoare.54Aceasta expli<strong>ca</strong>te este una mai mult mitologi<strong>ca</strong> de<strong>ca</strong>t exegeti<strong>ca</strong>,deoarece nu are nici o tangenfa cu subiectul primelor 11 versete ale<strong>ca</strong>pitolu<strong>lui</strong> 2. Hendriksen subliniaza faptui <strong>ca</strong> Hristos a luat un chip de rob,adi<strong>ca</strong> de slujitor, §i nu de sclav.55Hawthorne i§i reia presupunerea enuntata in discujia despreoriginea imnu<strong>lui</strong>, <strong>ca</strong> ideea textu<strong>lui</strong> a fost inspirata de un anume eveniment<strong>din</strong> viafa <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong>, cum ar fi eel in <strong>ca</strong>re El spala picioarele ucenicilor (loan13). El spune <strong>ca</strong> insusi contextul imnu<strong>lui</strong> cheama destinatarii la slujirerecipro<strong>ca</strong>, iar 8ouXos arata faptui <strong>ca</strong> Hristos a intrat in lume prin faga§ulunei vieji de slujitor, o persoana ce renunfa la avantaje, la drepturi §i laprivilegii, pentru a se pune intrutotul la dispozifia omenirii.56Miiller accentueaza si el faptui <strong>ca</strong> avem de a face cu expli<strong>ca</strong>jia <strong>lui</strong>K6VO0), deoarece participiul aorist \a$6v exprima o acfiune simultana:Hristos S-a ,,golit" prin (o data cu) faptui <strong>ca</strong> ,,a luat un chip de rob".Umanitatea pe <strong>ca</strong>re Hristos si-a asumat-o nu este una ,,obisnuita", ci unalipsita de drepturi, supusa, in <strong>ca</strong>re nu este nimic atragator, adi<strong>ca</strong> aceea aunui serv.5753 Pohlmann i§i concluzioneaza articolul chiar cu aceasta idee, <strong>ca</strong>, in concep^ia sa,u.opc|)fj 8ovXou §i u,op
60 Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11In condifiile in <strong>ca</strong>re nu avem de a face cu un tratat despre cele douanaturi ale <strong>lui</strong> Hristos, este greu de crezut <strong>ca</strong> autorul imnu<strong>lui</strong> a inten^ionat sasugereze ceva anume despre esenja persoanei <strong>lui</strong> Hristos. Contextul sigenul literar al pasaju<strong>lui</strong> ne sugereaza <strong>ca</strong> nu se vorbeste atat despre ceea ceeste Hristos, <strong>ca</strong>t despre ceea ce a facut Hristos. Astfel, accentul <strong>ca</strong>de pefaptul <strong>ca</strong> El a luat ,,un chip de rob", si nu pe ceea ce forma ,,chipul de rob".H.2. Lipsa de pa<strong>ca</strong>t - <strong>ca</strong>racteristi<strong>ca</strong> distinctive a umanitatii <strong>lui</strong>HristosA doua propozifie <strong>ca</strong>re expli<strong>ca</strong> expresia eautov eK6VG)O€V este evOflOLC^xatl dv9pcSiTa)V yev6\ieV0Q (,,fa<strong>ca</strong>ndu-se asemenea oamenilor").Participiul aorist yev6\i.evos arata <strong>ca</strong> avem de a face cu o actiunesimultana cu cele anterioare. El face parte <strong>din</strong> paradigma verbu<strong>lui</strong>ytvecrGTai, <strong>ca</strong>re inseamna ,,a deveni", §i sta in contrast cu participiulprezent imdpxtov <strong>din</strong> v. 6. Da<strong>ca</strong> acesta <strong>din</strong> urma tl proclama pe Hristoskv |iop
Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11 61Parerile cu privire la ev 6\ioi6\ian prezentate pana acum suntdestul de imprecise, intru<strong>ca</strong>t evita elementul <strong>ca</strong>re-1 identifies pe <strong>Isus</strong> cuoamenii, dar si pe eel <strong>ca</strong>re Ti confera statutul de om perfect. Este un enun{incomplet acela <strong>ca</strong> Hristos a fost identic cu oamenii in toate privinfele,deoarece este bine stiut faptul <strong>ca</strong> ,,Tn toate lucrurile a fost ispitit <strong>ca</strong> §i noi'darjarapa<strong>ca</strong>t" (sublinierea imi aparfine).62Hendriksen, de asemenea, este de parere <strong>ca</strong> expresia ni-L prezintape Hristos <strong>ca</strong>re a asumat natura umana, dar este mai explicit, afirmand <strong>ca</strong>umanitatea <strong>lui</strong> Hristos nu a fost aceea a <strong>lui</strong> Adam <strong>din</strong>ainte de <strong>ca</strong>dere, niciaceea pe <strong>ca</strong>re o are acum la dreapta Tata<strong>lui</strong> §i nici aceea cu <strong>ca</strong>re va veni laaratarea Sa glorioasa. El §i-a asumat condifia umana de<strong>ca</strong>zuta §i slabita deconsecinfele pa<strong>ca</strong>tu<strong>lui</strong>, dar fara a fi pa<strong>ca</strong>toasa.63Referindu-se in primul rand la textul <strong>din</strong> Rom. 8:3 (,,Dumnezeu aosandit pa<strong>ca</strong>tul in firea pamanteas<strong>ca</strong>, trimijand <strong>din</strong> pricina pa<strong>ca</strong>tu<strong>lui</strong> peInsusj Fiul Sau intr-o fire asemanatoare cu a pa<strong>ca</strong>tu<strong>lui</strong>" - ev 6|iOLc5|iaTiaapKog qiap-cLac;), Schneider spune <strong>ca</strong> kv ojioiUM-aTL indi<strong>ca</strong> doualucruri: asemanare exterioara, dar si diferenta de substanfa.64Prin aceasta sintagma trebuie sa mfelegem o deductie pe <strong>ca</strong>re Pavelnu a exprimat-o direct, ci doar a sugerat-o: asemanarea <strong>din</strong>tre corpul <strong>lui</strong>Hristos §i eel al omu<strong>lui</strong> este formala, dar nu §i substan^iala. Chiar §i intimpul viefii Sale pamantes. ti, <strong>Isus</strong> a ramas Fiul <strong>lui</strong> Dumnezeu. El nu a fostsupus pa<strong>ca</strong>tu<strong>lui</strong> <strong>ca</strong>re domina rasa umana prin natura ei fireas<strong>ca</strong>. De ce atrimis Dumnezeu pe Fiul Sau Tntr-o fire asemanatoare cu a pa<strong>ca</strong>tu<strong>lui</strong>? Pavelraspunde: Hristos a asumat 6jiOL0)|ia aapKog djiapTtas pentru <strong>ca</strong> prinEl, Dumnezeu sa poata elibera omenirea de sub pa<strong>ca</strong>t.6562 Ev. 4:1563 W. Hendriksen, op. cit., p. 110.64 J. Schneider, ,,6[ioicoiJLa'\ TDNT, vol. V, p. 19665 Ibid.
62 Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11In <strong>imnul</strong> <strong>hristologic</strong> <strong>din</strong> Filipeni, spune Schneider, 6p.oi(0^a aresensul de ,,forma exterioara", dar pe fondul <strong>lui</strong> e'lKtoV.66 Aceasta ,,forma"nu este identi<strong>ca</strong> cu cea originala, ci asemanatoare, deoarece, <strong>din</strong> punctul devedere al umanitatii, Hristos a fost diferit de ceilalji oameni prin ascultareaSa desavarsita. Asadar, <strong>Isus</strong> a schimbat forma si a asumat infa^isarea <strong>ca</strong>reL-a facut ,,asemenea oamenilor".67Autorul acestei lucrari considera <strong>ca</strong>, in aceste condijii, concluzia la<strong>ca</strong>re ajunge T. Holtz este cea mai potrivita. El spune <strong>ca</strong>ev 6pLOL(i)p.aTL dv0p(6iro>v II identifies pe Cel intrupat cu infafisarea siconditia umana. dar lasa loc liber pentru o diferenja de statut, Folosireaaceleiasj expresii in Rom. 8:3 (ev oiiOitoiiaTiaapKds d^apTtag) esteelocventa in acest sens. 'AjiapTLds este mai degraba un genitiv posesivde<strong>ca</strong>t unul <strong>ca</strong>litativ. Astfel, in <strong>ca</strong>zul textu<strong>lui</strong> nostru putem spune <strong>ca</strong> expresiacomuni<strong>ca</strong> indirect ideea naturii lipsite de pa<strong>ca</strong>t a Mantuitoru<strong>lui</strong>, <strong>ca</strong>re esteFiul <strong>lui</strong> Dumnezeu in ciuda identifi<strong>ca</strong>rii Sale cu o omenire <strong>ca</strong>zuta in pa<strong>ca</strong>t.H.3. Infafeareafizi<strong>ca</strong> -forma exterioara a umanitafii <strong>lui</strong> HristosO alta propozi|ie <strong>ca</strong>re confine un participiu §i <strong>ca</strong>re il expli<strong>ca</strong> peeauTOV 6K€V(oaev este Kal axT1M-aTl eiJoeQetg &s dv8p())Tros (,tlainfafi§are a fost gasit <strong>ca</strong> un om").La inceputul analizei acestei propozitii trebuie spus <strong>ca</strong> cercetatoriiau intampinat anumite dificultafi gramati<strong>ca</strong>le in structura ei, dificultafi <strong>ca</strong>reau dat nastere unor variante de interpretare inedite. Astfel, avand in vederesintagmele analizate pana acum, ar fi fost de a§teptat <strong>ca</strong> dupa axwaTL saurmeze un genitiv la fel <strong>ca</strong> dupa |iopfi (GeoO) si dupa6|iOLa)iia (dv0p(6iTO)v). Mai mult de<strong>ca</strong>t atat, construc^iaWS dv0p(i)TTO9 este una imposibila in limba grea<strong>ca</strong>.69 Lohmeyer incear<strong>ca</strong>66 Vezi de asemenea Thayer, op. cit., p. 445.67 J. Schneider, ,,6|iOLa)U.a", TDNT, vol. V, p. 197.68 T. Holtz, ,,6u.o£g)U.cT, EDNT, vol. 2, p. 513.69 Colin Brown, op. cit., p. 13.
Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11 63sa rezolve aceasta dificultate sugerand <strong>ca</strong> &s este traducerea aramaicu<strong>lui</strong> p,iar cos dvGpWTTOS este echivalentul expresiei EbX "QD - ,,<strong>ca</strong> un Fiu alomu<strong>lui</strong>" <strong>ca</strong>re se gase§te in <strong>ca</strong>rtea Daniel pentru a vorbi despre o persoanatranscendents.70Hawthorne considera <strong>ca</strong> crxfjlia (,,forma", Jnfajisare") are exactacelasi in|eles <strong>ca</strong> si (J.opc)>ti si 6|iOLO)|Jia, chiar da<strong>ca</strong> mtelesul <strong>lui</strong> de bazaeste de ,,forma exterioara sau structura perceptibila cu ajutorul sim^urilor".El spune <strong>ca</strong> cele trei cuvinte nu fac altceva de<strong>ca</strong>t sa repete ideea <strong>ca</strong> Hristosa asumat omenirea integral, <strong>ca</strong> s-a identifi<strong>ca</strong>t cu omenirea §i a dus o via^a <strong>ca</strong>ori<strong>ca</strong>re alt ora.71S-ar parea <strong>ca</strong> in concepjia <strong>lui</strong> Hawthorne, cei trei termeni suntsinonime totale. Este adevarat <strong>ca</strong> toate trei cuvintele susfin aceeasi idee,intrebarea <strong>ca</strong>re se pune este da<strong>ca</strong> nu cumva s-au folosit cuvinte diferitetocmai pentru a surprinde aspecte diferite ale aceleiasi idei, pentru a oexprima <strong>ca</strong>t mai detaliat §i mai explicit.Astfel, e posibil <strong>ca</strong>autorul imnu<strong>lui</strong> sa fi intentionat argumentareadeplinei umanitafi a <strong>lui</strong> Hristos <strong>din</strong> mai multe puncte de vedere: al naturii §imodu<strong>lui</strong> Sau de existenta (|xopc()fi 8ouXou), al condi^iei Sale umane(ev 6|ioic!)|iaTL avSpwircov) si al lnfajisarii exterioare(axiiM-cxTL evpeGels ws avrparrros).Asemenea <strong>lui</strong> Hawthorne, s-ar parea <strong>ca</strong> nici Schneider nu face odiferentiere neta intre liop"n §i axflM-Ot, deoarece el considera <strong>ca</strong> acesta<strong>din</strong> urma nu exprima doar realitatea umanitafii <strong>lui</strong> Hristos sau constructiaSa fizi<strong>ca</strong>, ci si modul de manifestare al umanitatii. In acest sens,eiJpeGeis arata <strong>ca</strong> aceasta manifestare a putut fi vazuta de toti.Zxfj|iOi sugereaza <strong>ca</strong> ceea ce este in interior este si in exterior.7270 Lohmeyer, Kudos Jesus, p. 51, citat de Colin Brown, op. cit., p. 13.71 G. Hawthorne, Philippians, p. 87-88.72J. Schneider, ,,orxf]U.a", TDNT, vol. VII, p. 956.
fntruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11De aceeasi parere este si Thayer, <strong>ca</strong>re injelege prin oxnM-a ceea ceeste accesibil simfurilor: forma exterioara, acjiuni sau chiar mod de viaja.73El face, fnsa, diferenta intre |xop4>-q si axfj|ia, spunand <strong>ca</strong> primul se referala ceea ce este intrinsec entitajii <strong>ca</strong>re o poseda, pe <strong>ca</strong>nd eel de-al doileatermen se refera la ceea ce este ea in exterior.74Pohlmann contrazice acest <strong>din</strong> punct de vedere dandu-i <strong>lui</strong>axfjliot doar sensul de ,,!nfatisarea exterioara". El exclude orice referire lasubstan^a, tradu<strong>ca</strong>nd astfel v. 8: ,,In privinja Tniafisarii exterioare, El a fostgasit <strong>ca</strong> fiind om".75Lightfoot76 argumenteaza foarte detaliat diferenja <strong>din</strong>tre liopT] siaxflJia pornind chiar de la sensurile lor filosofice. La Platon,jiOpc|)ll exprima imprimarea unei idei asupra individu<strong>lui</strong> sau, cu altecuvinte, un <strong>ca</strong>racter specific. La Aristotel, termenul insemna mai mult de<strong>ca</strong>tsimpla aparenfa, deoarece el spune <strong>ca</strong> pielea, venele si membrana apar^in<strong>lui</strong> \Lop$T\77, dar si curajul, dreptatea si prudenja sunt cuprinse in acelasi|lop(|)T] al individu<strong>lui</strong>. Mopc^fj este ceea ce determina materia fa<strong>ca</strong>nd <strong>din</strong>ea cutare sau cutare esenfa dotata cu <strong>ca</strong>ractere proprii.78 Diferenja <strong>din</strong>trejxopc(>-q si axfl|ia o face atunci <strong>ca</strong>nd spune <strong>ca</strong> un corp neinsuflejit areforma sau <strong>ca</strong>racterul (|iop(j>i]) doar a unei mfafisari (axfj|ia) umane. darnu are forma sau <strong>ca</strong>racterul (|iop(j>Tl) unui om.7973 Joseph Thayer, Thayer's Greek-English Lexicon of the New Testament, GrandRapids, Baker Book House, 1979, p. 610.74 Ibid., p. 418.75 Pohlmann , ,,axf|u.a", EDNT, vol. 3, p. 318.76 Lightfoot, op. cit., p. 128.77 Aristotel se refera si la aspectul exterior al <strong>lui</strong> u.opc{>^ in condijiile in <strong>ca</strong>re el faceo stransa legatura cu eI8os (esenja) si c()tJ
Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11 65Lightfoot continua cu folosirea celor doi termeni in NoulTestament. El aminteste <strong>ca</strong>teva pasaje in <strong>ca</strong>re axilla are injelesul de,,forma ^exterioara schimbatoare". in ICor. 7:31 ni se spune <strong>ca</strong> ,,chipul(to (JX%a) lumii acesteia trece". Conformarea cu ,,chipul veacu<strong>lui</strong>acestuia" (Rom. 12:2) este redata prin cuvinteleCJlK7X€|iaTLCTlCjeai T(j) dlCOVl TOUTO).Pe de alta parte, in toate pasajele <strong>ca</strong>re vorbesc despre schimbareainterioara sau nastere <strong>din</strong> nou este folosit \iop$f\, si niciodata axflfia.Schimbarea dupa chipul <strong>lui</strong> Hristos este redata prin aup.|i6pc|)ous (Rom.8:29). Pentru asemanarea cu moartea Lui (Fil 3:10) este folositov\L\Lopi(6\ievos. Faptul <strong>ca</strong> Hristos ia chip in noi (Gal. 4:19) estedescris prin forma verbala jiopcjxoefj. Lightfoot conchide spunand <strong>ca</strong>Jiop
66 Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11L pe Hristos <strong>ca</strong> pe Unul <strong>ca</strong>re in viata Sa pamanteas<strong>ca</strong> ,,S-a smerit"Verbul TaTreivoo) este folosit In Noul Testament §i cu sensul de ,,ase umili in timp ce aljii sunt inal|ati §i recompensa{i (cf. Mat. 23:12; Lc.18:14).81 Asta inseamna <strong>ca</strong> Hristos, <strong>ca</strong> om, nu a tins <strong>ca</strong>tre ceea ce oameniiconsiders de obicei <strong>ca</strong> fiind implinire sau realizare, ci intreaga Sa via|a afost una de renuntare si sacrificiu.82Unii cercetatori considers <strong>ca</strong> expresia eTaiTeivtocrev eavrov serefera si la decizia <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> de a deveni om, nu doar la ,,drumul" <strong>ca</strong>trecruce.83 Totu§i, e usor de observat <strong>ca</strong> actiunea ei se petrece in timpul vietiipamante§ti a <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong>. Da<strong>ca</strong> expresia ecnrrov eKevcoaev se refera lasmerirea Fiu<strong>lui</strong> pretemporal, prin €TaiT€LVO)CT€V eauTOV, acest actconsumat inainte de viata Sa pamanteas<strong>ca</strong> devine o realitate istori<strong>ca</strong>concreta.84Se poate observa <strong>din</strong> nou continuarea unei propozitii principale( eauTOv) cu o propozitie al <strong>ca</strong>rei verb este la participiu,ceea ce inseamna <strong>ca</strong> avem de a face cu o expli<strong>ca</strong>te:yev6[i€vos imfiKOOS (,,devenind ascultator").85 Ttttikoos este unadjectiv format <strong>din</strong> prepozijia imo (,,sub" sau ,,sub autoritatea") §i verbuldKOiiO) (,,a asculta") s.i se refera la ascultarea venita <strong>din</strong>tr-o supunereumila.81 Thayer, op. cit.y p. 614.82 G. Hawthorne, Philippians, p. 89.83 H. Giesen, ,,TaiT€iv6a)", EDNT, vol. 3, p. 335.84 Grundmann, ,,TaTT€Lv6fa)",rDNr, vol. VIII, p. 18.85Cornilescu traduce si cea de-a doua propozitie (yev6[i€voc, utttikooi;Gavaxou Gavaiou 5e oraupou) tot printr-o propozijie principal^ in raport decoordonare cu prima (legata de aceasta prin conjunct coordonatoare ,,si")^Aceasta traducere nu reda in mod corect raportul <strong>ca</strong>re se stabileste intre celc douapropozi^ii. Participiul prezent (y€vo\ievos) exprima o ac^iune simultana sau modulin <strong>ca</strong>re se desfa§oara actiunea propozi^ici precedcnte, motiv pentru <strong>ca</strong>re ccl maicorect este sa fie tradus prin gerunziu.86 French Arrington, op. cit., p. 100.
Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11 67Numai o persoana divina putea alege moartea <strong>ca</strong> dovada aascultarii faja de Dumnezeu, deoarece pentru ori<strong>ca</strong>re alta fiinfa moartea esteun dat.87 Martin, Tnsa, vede in moartea <strong>lui</strong> Hristos mai mult de<strong>ca</strong>t ultimafaza a umilinjei Sale. El crede <strong>ca</strong> avem de a face cu aluzie la faptul <strong>ca</strong>Hristos S-a coborat, lasandu-Se robit de puterile demonice ale morjii.88Brown, de asemenea, spune <strong>ca</strong> a§a cum ecuiTOV eKeviaaev serefera la patrunderea <strong>lui</strong> Hristos pe taramul uman,6TaTT6LV(t)aey eavrov se refera la patrunderea Sa pe taramul morfii. Elspune <strong>ca</strong> pana in acest punct al imnu<strong>lui</strong>, <strong>Isus</strong> a fost prezentat pe treitaramuri: eel ceresc, eel pamantesc, iar acum eel subpamantesc. Aceasta,,<strong>ca</strong>latorie" a <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> anticipeaza inchinarea universala de la finalul imnu<strong>lui</strong>:,,a celor <strong>din</strong> ceruri, de pe pamant §i de sub pamant.89Aceasta idee este, totusi, discutabila <strong>din</strong> moment ce fnvafaturabibli<strong>ca</strong> insista asupra victoriei totale a <strong>lui</strong> Hristos asupra morjii §i aputerilor demonice, fara a sugera <strong>ca</strong> robia ar fi fost modul prin <strong>ca</strong>re El aobtinut aceasta victorie (cf. ICor. 15:55-57; Col. 2:15; Ev. 2:14-15).Dimpotriva, dativul 06w se subintelege dupa advectivul umiKoos. Hristosa fost supus <strong>lui</strong> Dumnezeu pentru a putea fi considerat ascultator (cf. Mt.4:10; Lc. 4:8). Scriptura nu furnizeaza indicii nici in favoarea continuariiacestei lupte dupa sfar§itul existenfei terestre a <strong>lui</strong> Hristos.O parere asemanatoare este cea a <strong>lui</strong> Kasemann <strong>ca</strong>re spune <strong>ca</strong>€TaTT€LV(oa€V eavTOV se refera la evenimentul Tntruparii descris in modmitic si nu la viata terestra a <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong>, combatand astfel interpretarea eti<strong>ca</strong>.El spune <strong>ca</strong> aici nu este vorba de smerenia <strong>lui</strong> Hristos <strong>ca</strong> atitu<strong>din</strong>e sau efortmoral. Da<strong>ca</strong> <strong>imnul</strong> nu-§i propune sa discute despre esen^a <strong>lui</strong> Hristos, de cesi-ar propune sa discute despre <strong>ca</strong>racterul Lui moral?Kittel vede in Y€v6|i€i/o
68 Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11Atat eairrov eKevwaev <strong>ca</strong>t §i eraTrelvuxjev eavrov au invedere doar faptul <strong>ca</strong> El S-a coborat prin Tntrupare (in <strong>ca</strong>drul unei drame asalvarii). Kasemann observa apoi <strong>ca</strong> textul nu precizeaza cui a devenitHristos ascultator. Se subinjelege, intr-adevar, <strong>ca</strong> Tata<strong>lui</strong>, dar, spune el,avem de a face aici nu cu o supunere in <strong>ca</strong>drul unei relajii, ci cu un ,,act alsupunerii".90,,Pana la moarte" (jiexpL Qavarov) indi<strong>ca</strong>, totusj, faptul <strong>ca</strong>ascultarea <strong>lui</strong> Hristos a fost una desavarsita, atat <strong>din</strong> punct de vederetemporal (pe tot parcursul vie^ii) <strong>ca</strong>t §i <strong>din</strong> <strong>din</strong> punct de vedere moral (fiinddispusa sa accepte orice porun<strong>ca</strong> a <strong>lui</strong> Dumnezeu §i orice sacrificiu pe <strong>ca</strong>reEl L-a pretins). Arrington considera <strong>ca</strong> tocmai acest |16XPL arata ,,gradul"smereniei <strong>lui</strong> Hristos si ar putea fi tradus prin ,,pana in punctul (mortii)".Astfel, moartea substitutiva91 a Fiu<strong>lui</strong> <strong>lui</strong> Dumnezeu devine unexemplu de umilinta si renuntare pentru destinatarii epistolei <strong>ca</strong>re trebuiausa se uite nu la.foloasele lor, ,,ci §i la foloasele altora" (2:4), dupa cum Elnu a cedat nici chiar in fafa morfii <strong>ca</strong>nd a trebuit sa rascumpere intreagalume.9290 Kasemann, ,,Kritische Analyse von Phil. 2:5-11", ZThK 47, 1950, citat de RobertMorgan, op. cit., p.61-62.91 Textul imnu<strong>lui</strong> nu precizeaza concret <strong>ca</strong>racterul substitutiv al morjii <strong>lui</strong> Hristos.Hawthorne (Philippians, p. 89) considera, insa, <strong>ca</strong> acest lucru reiese <strong>din</strong> context. Inprimul rand, Pavel le recomanda cititorilor sa fie <strong>ca</strong>pabili sa renunje la propriile lordrepturi in favoarea celorlalfi. !n al doilea rand, spune el, faptul <strong>ca</strong> Dumnezeu nu I-a cerut <strong>lui</strong> Hristos doar sa experimenteze moartea, ci sa fie omorat duce laconcluzia <strong>ca</strong> Dumnezeu inten^iona <strong>ca</strong> aceasta sa fie o moarte substitutiva. In altreilea rand, nu era ceva neobi§nuit <strong>ca</strong> Pavel s5 nu argumenteze explicit anumiteadevaruri, ci doar sa le sugereze, presupunand <strong>ca</strong> cititorii sunt avizafi in privinjasubiectu<strong>lui</strong> respectiv (ex. Rom. 5:15-17).92Thayer, op. cit., p. 282.
Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11 69CONCLUZnA§a cum am vazut mai sus, moartea <strong>lui</strong> Hristos nu a fost unanaturala, ci o ,,moarte de cruce" (Qavarov 8e oravpov). Conjunc{iaexpli<strong>ca</strong>tiva 8e (,,§i in<strong>ca</strong>") are un rol important in reliefarea elementu<strong>lui</strong>reprezentativ pentru sacrificiul <strong>lui</strong> Hristos.Bazat pe convingerea <strong>ca</strong> sintagma Qav&rov 8e oravpov a fostintrodusa ulterior in imn de <strong>ca</strong>tre Pavel, Lohmeyer face aici o diferenjaintre teologia imnu<strong>lui</strong> si teologia paulina. El spune <strong>ca</strong> pentru autorulimnu<strong>lui</strong>, <strong>ca</strong> sj pentru loan §i scriitorul Epistolei <strong>ca</strong>tre evrei, moartea este,,perdeaua neagra <strong>ca</strong>re, odata depasita, deschide intrarea la DumnezeuTatal". Ceasul morjii este unul al tnal^arii. Pentru Pavel, in schimb, felul in<strong>ca</strong>re Hristos a experimentat moartea este expresia celei mai profundesmerenii. Abia dupa inviere, moartea <strong>lui</strong> Hristos pe cruce devine ,,puterea siintelepciunea <strong>lui</strong> Dumnezeu" (ICor 1:24). Lohmeyer aduce <strong>ca</strong> argumentmodul in <strong>ca</strong>re vede el metri<strong>ca</strong> imnu<strong>lui</strong> §i spune <strong>ca</strong>, prin introducerea acesteisintagme, Pavel modifi<strong>ca</strong> ritmul §i masura strofei. In acelasj timp, Pavelpune in acord conceptul de moarte <strong>din</strong> imn cu modul in <strong>ca</strong>re acest conceptapare Tn kerigma paulina.93Intr-un alt articol al acestei analize a imnu<strong>lui</strong> am vazut <strong>ca</strong> ointerpretare corecta nu depinde de elementele de prozodie pe <strong>ca</strong>re i leconfera genul poetic. A§adar, este pu{in probabil <strong>ca</strong> sintagma in discufie safi fost inter<strong>ca</strong>lata de Pavel, dupa cum este pujin probabil <strong>ca</strong> Pavel sa fiintrodus in epistola un text al <strong>ca</strong>rui subiect era diferit de conceptiile sale<strong>hristologic</strong>e. In afara de aceasta, modifi<strong>ca</strong>rea textu<strong>lui</strong> unui imnbinecunoscut, <strong>ca</strong>re era folosit in liturghie (originea propusa de Lohmeyer),ar fi diminuat autoritatea epistolei, lasand impresia unui <strong>ca</strong>racter eclectic sispeculativ.Metoda execu^iei prin crucifi<strong>ca</strong>re a fost practi<strong>ca</strong>ta pentru primadata de persani, dar a fost apoi preluata §i modifi<strong>ca</strong>ta de romani, devenind93Lohmeyer, Kudos Jesus, citat de Colin Brown, op. cit., p. 14.
70 Intruparea <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong> in Filipeni 2:6-11modul eel mai umilitor §i crud de administrate a pedeapsei <strong>ca</strong>pitale. Eraapli<strong>ca</strong>ta de obicei doar sclavilor, talharilor, criminalilor si rascula^ilor <strong>din</strong>provincii. Crucifi<strong>ca</strong>rea era detestata de evrei nu numai <strong>din</strong> <strong>ca</strong>uza durerii §i arus.inii pe <strong>ca</strong>re o aducea, ci §i <strong>din</strong> <strong>ca</strong>uza faptu<strong>lui</strong> <strong>ca</strong> eel atarnat pe lemn eraconsiderat blestemat (Deut. 12:22, 23; ICor. 1:23; Gal. 3:13). La fel demult, insa, o detestau si romanii. Cicero scria: ,,Cuvantul sa sedeparteze nu doar de trupul, ci §i de mintea, ochii §i urechile ori<strong>ca</strong>ruicetacean roman .De aceea, moartea <strong>lui</strong> Hristos prin crucifi<strong>ca</strong>re a fost ultima (cea maide jos) treapta de umilinta la <strong>ca</strong>re a fost supus Cel <strong>ca</strong>re ,,avea chipul <strong>lui</strong>Dumnezeu", ,,era deopotriva cu Dumnezeu", ,,S-a dezbra<strong>ca</strong>t pe Sine Insu§i"§i ,,S-a smerit" pana la <strong>ca</strong>pat. Ceea ce se spune despre contele de Cawdor inMacbeth este adevarat §i in <strong>ca</strong>zul <strong>lui</strong> <strong>Isus</strong>: ,,Nimic in viata nu i-a stat maibine / Ca felul cum s-a lepadat de ea". Moartea Lui nu a fost aceea a unuierou, ci una disprejuita, <strong>ca</strong> a celor blestemati. Jertfa propriu-zisa nu devineun exemplu pe <strong>ca</strong>re cre§tinii sa-1 imite in detaliu, ci este baza smerenieicre§tine.94 Cicero, Pro Rabiro 5:10-16 apudG. Hawthorne, Philippians, p. 90.