În Atena, el s-a întâlnit cu oameni importanŃi, implicaŃi în Misiune, cărora le-a vorbitdespre Misiunea externă. A plecat în Cipru la începutul lunii octombrie, la <strong>in</strong>vitaŃia unorprieteni ai Misiunii de acolo. A ajuns să cunoască mulŃi oameni, care l-au ajutat f<strong>in</strong>anciar; avorbit cu ei şi a primit mult ajutor moral şi material.După ce s-a întors d<strong>in</strong> Cipru, împreună cu sora Xenia, se pregătea să plece înapoi pe 14octombrie 1988. Era cam frământat în priv<strong>in</strong>Ńa plecării... Lui Gheorghe, cel de-al patruleacopil al meu, i-am spus - în seara zilei de 12 octombrie, când am şi reuşit să vorbesc cu el latelefon - următoarele: „Ce, nu vrea să v<strong>in</strong>ă să ne vadă? De unde ştie că ne vom mai vedea?”Mă gândeam la propria moarte, sau a soŃiei, dar s-a întâmplat opusul. Păr<strong>in</strong>tele <strong>Cosma</strong> s-asupus morŃii. A ajuns la Tesalonic în seara următoare cu zborul de ora 9, ven<strong>in</strong>d direct acasă.L-am văzut pentru puŃ<strong>in</strong> timp, iar dim<strong>in</strong>eaŃa la ora 5, a plecat d<strong>in</strong> nou la Atena şi de acolo,după-amiază, spre <strong>Zair</strong>.Personalul misionar d<strong>in</strong> KolweziPrimul lucrător în câmpul evanghelizării băşt<strong>in</strong>aşilor d<strong>in</strong> regiunea Kolwezi a fostrăposatul păr<strong>in</strong>te Hrisostom Papasarandopoulos, o personalitate b<strong>in</strong>e-cunoscută. A lucrat înAfrica vreme de 12 ani. După multe sufer<strong>in</strong>Ńe, după ce a botezat primii creşt<strong>in</strong>i ortodocşi înKolwezi, a părăsit această lume, lăsându-şi trupul acolo.În 1973 au plecat păr<strong>in</strong>tele Amfilohios Tsoukos împreună cu surorile Anastasia şi Zoë.Mai târziu, păr<strong>in</strong>tele Serafim Parharidis a sosit d<strong>in</strong> Rhodos. Păr<strong>in</strong>tele Amfilohie a stat înKolwezi până în 1977, dar surorile au rămas acolo până în 1979 lucrând cu păr<strong>in</strong>tele <strong>Cosma</strong>timp de şapte luni.În 1979, Maria Argyropoulou a plecat într-acolo ven<strong>in</strong>d d<strong>in</strong> Tesalonic, unde a rămas pânăîn iulie 1980, când s-a întors.Eu am plecat în 1981 împreună cu Kostas Filippou. El a rămas nouă luni, în timp ce euam stat până în martie 1982.În 1981 a plecat <strong>Apostol</strong> Diaremes, care a rămas în cont<strong>in</strong>uare, făcând parte d<strong>in</strong>conducerea personalului misionar.În 1982, Thano Tzotzos, un dentist d<strong>in</strong> Argos, a plecat acolo pentru şase luni, la fel afăcut şi o <strong>in</strong>firmieră numită Eleni.Am plecat d<strong>in</strong> nou acolo în 1983 şi am stat până în martie 1985.În 1984, mar<strong>in</strong>arul Vasilis Ververis, d<strong>in</strong> Volos, s-a dus acolo pentru zece luni.În 1985, sora Paraskevi Saha, o <strong>in</strong>firmieră, a plecat într-acolo şi a rămas ca ajutorpermanent. Ea este monahia Xenia, pomenită mai îna<strong>in</strong>te.În 1985 am plecat pentru a treia oară şi am stat 11 luni, dar m-am întors d<strong>in</strong> pric<strong>in</strong>aunor probleme de sănătate. În 1987, Theano Mousdekelidou a plecat pentru trei luni.În 1987, V. Ververis a plecat pentru încă şase luni, iar în 1988 Thano Tzotzos s-a întorspentru alte şase luni. ToŃi aceştia au fost colegi buni ai păr<strong>in</strong>telui <strong>Cosma</strong>; ei cont<strong>in</strong>uă şi astăzisă-şi ofere serviciile lor păr<strong>in</strong>telui Meletie, succesorul său.29Cum a reuşit MisiuneaCând anumiŃi oameni d<strong>in</strong> Grecia au aflat că păr<strong>in</strong>tele <strong>Cosma</strong> a întemeiat o fermă înAfrica fără ştirea lor, au <strong>in</strong>trat la bănuieli în priv<strong>in</strong>Ńa <strong>in</strong>tenŃiilor sale, crezând că el se duseseacolo pentru a începe o viaŃă nouă. [...] Nu cunoşteau gândurile şi planurile sale, acesta fi<strong>in</strong>dmotivul pentru care au început să reducă semnificativ ajutorul f<strong>in</strong>anciar. În acelaşi mod auprocedat şi alte centre misionare. Îi trimiteau fie foarte puŃ<strong>in</strong>, fie deloc. B<strong>in</strong>eînŃeles că păr<strong>in</strong>tele<strong>Cosma</strong> nu s-a arătat întristat, dimpotrivă, lucra d<strong>in</strong> ce în ce mai mult, pentru a dovedi astfeltuturor că <strong>in</strong>tenŃiile sale sunt curate şi că el iubeşte Misiunea şi Biserica. În timpul nopŃiistudia planurile, iar ziua le punea în lucrare.Era foarte atent cu cheltuielile, nerisip<strong>in</strong>d niciodată banii. Reuşea întotdeauna săgăsească căi pentru a obŃ<strong>in</strong>e materiale la un preŃ cât se poate de mic. De exemplu, a reparatc<strong>in</strong>ci maş<strong>in</strong>i de făcut cărămizi, care ardeau cărămizile cu lemne, fără să cheltuiască un bănuŃ,deoarece găsea pe terenul unor ferme abandonate d<strong>in</strong> pădure bucăŃi de fier pe care lerefolosea. În loc să cumpere piatră, i-a obişnuit pe muncitori să o obŃ<strong>in</strong>ă d<strong>in</strong>tr-o anumităregiune, unde preŃurile erau reduse, astfel că lucrul mergea mai b<strong>in</strong>e. Totuşi, mai târziu,
G.K.M.Co. i-a dat cărămizile pe gratis. Dacă ar fi cumpărat cărămizile, l-ar fi costat destul demult, dar iată că le-a obŃ<strong>in</strong>ut pe degeaba. I-a pus pe muncitori să aducă nisip d<strong>in</strong>tr-un locunde se găsea d<strong>in</strong> belşug. Numai pentru ciment trebuia să cumpere nisip mai bun. Nucumpăra niciodată ciment de la comercianŃi, ci direct de la fabrică, fie cu un vagon de tren de40 de tone, fie cu un camion cu 80 de saci pe care-i preda la Baza Misiunii. În plus,transportul era foarte scump acolo, astfel că era obligat să-şi plătească propriile camioanepentru a transporta materialul.Era necesară o cantitate foarte mare de lemne pentru diverse sarc<strong>in</strong>i: la bucătăriacopiilor de la casa misiunii, încălzirea păsărilor, mâncarea porcilor precum şi pentru ardereacărămizilor. Cu totul era nevoie de un camion pl<strong>in</strong> cu lemne zilnic, care ar fi costat enorm.Păr<strong>in</strong>tele <strong>Cosma</strong> s-a adresat AutorităŃilor de Stat cărora le-a cerut să-i cedeze în mod gratuit oparte d<strong>in</strong> pădure pentru tăiat lemne, pentru nevoile Misiunii ortodoxe. Cererea a fostaprobată. Lemnul a fost tăiat de muncitori, stivuit şi încărcat în camionul Misiunii.Pentru munca de construcŃie, tencuit, văruit, electrificare şi aşa mai departe, păr<strong>in</strong>tele<strong>Cosma</strong> a stabilit echipe speciale care lucrau sub supraveghere. Când echipa începea lucrul, elera cu ochii pe zidari, tencuitori etc. De aceea, bisericile se ridicau într-un ritm rapid. IniŃial,el obişnuia să cumpere gr<strong>in</strong>zi pentru acoperişuri, dar mai târziu au început să taie eucalipŃiînalŃi de pe pământul cedat Misiunii de către guvern. La tăiat folosea fierăstraie cu lanŃ, aşacă îşi aveau gr<strong>in</strong>zile gata-făcute.Hrana pentru animale este foarte scumpă în acele Ńări, deoarece toată este importată d<strong>in</strong>afară. Aceasta este şi pric<strong>in</strong>a pentru care aproape toate fermele au dat faliment. Păr<strong>in</strong>tele<strong>Cosma</strong> a găsit o cale de a face şi aici cât mai puŃ<strong>in</strong>e cumpărături. Pentru gă<strong>in</strong>ile care cloceauouă, el cumpăra hrană. De ce? Întrucât un ou costă cât plata a jumătate de zi de muncă.Mâncarea pentru iepuri era ieft<strong>in</strong>ă, iar pentru porci nici nu merita să cumperi hrană. ToŃicetăŃenii albi care aveau porci la ferme i-au abandonat, deoarece nu merita să le cumperihrană. Cu toate acestea, Bunul Dumnezeu l-a lum<strong>in</strong>at pe păr<strong>in</strong>tele <strong>Cosma</strong>: după multeexperimente, le-a obŃ<strong>in</strong>ut hrana pe nimic. Aceasta se constituia d<strong>in</strong> trunchiul unui bananier,d<strong>in</strong> care porcii mâncau foarte mult. Trunchiurile de bananieri sunt tăiate în bucăŃele mici şifierte cu pleavă de orz, cu care fabricile d<strong>in</strong> acele părŃi obişnuiesc să facă bere. De aici rezultăo mâncare foarte bună şi nutritivă, la care se poate adăuga d<strong>in</strong> când în când şi puŃ<strong>in</strong> porumbpentru a ajuta la îngrăşarea porcilor.Pr<strong>in</strong> aceste animale au fost acoperite aproape jumătate d<strong>in</strong> cheltuielile misiunii. Copiii dela casa misiunii mâncau diverse sortimente de carne, în vreme ce puşcăriaşilor, leproşilor şipacienŃilor <strong>in</strong>ternaŃi în spital li se dădeau porci cu totul, mai ales că acestora statul nu leasigura nici un fel de hrană, rudele lor fi<strong>in</strong>d acelea care o aduceau pentru ei. Existau în jur de500 de porci, 300-500 de iepuri şi aproape 3000 de gă<strong>in</strong>i. Mai erau şi alte păsări precum: raŃe,gă<strong>in</strong>i, bibilici, curcani, păsări de pădure şi mii de porumbei.De asemenea, păr<strong>in</strong>tele <strong>Cosma</strong> a construit o moară pentru a măc<strong>in</strong>a grâul şi altealimente pentru animale. Majoritatea uneltelor le-a confecŃionat în propriul atelier, în timp cerestul le-a primit de la alŃii. Toate mergeau cu curent. A mai făcut o a doua moară pentru avântura porumbul. Porumbul poate fi trecut pr<strong>in</strong>tr-o pâlnie, aşa cum este, direct de pe câmp,iar de pe fund v<strong>in</strong> doar boabele. Este o maş<strong>in</strong>ă de patent francez. Păr<strong>in</strong>tele <strong>Cosma</strong> a văzut-o lao fermă a unor greci şi, luând-o pe bucăŃi, le-a trimis la G.K.M.Co. pentru asamblare. Aasamblat piesele şi maş<strong>in</strong>a a fost gata. Şi toate acestea fără a plăti vreun ban companiei, cidoar câteva gă<strong>in</strong>i, ouă şi câŃiva iepuri.Maş<strong>in</strong>ile, tractoarele şi celelalte utilaje ale Misiunii erau îngrijite şi reparate la propriullor atelier. Aduceau mecanici d<strong>in</strong> afară numai în cazul unor stricăciuni mai grave. De laG.K.M.Co. aveau întotdeauna asigurat un săpător pentru lărgirea şi nivelarea drumurilor,totul pe gratis. Orice bucăŃi de fier, de Ńeavă şi alte vechituri care nu mai erau de foloscompaniei, erau luate şi refolosite de către păr<strong>in</strong>tele <strong>Cosma</strong>.Amenajările şi proprietăŃileMisiuniiAşa cum am menŃionat în capitolul despre biserici, Misiunea d<strong>in</strong> Kolwezi are 15 biseric<strong>in</strong>ou-construite, precum şi alte trei, care aparŃ<strong>in</strong> comunităŃilor greceşti d<strong>in</strong> Kolwezi, Likashi şiLubumbashi.30
- Page 2 and 3: UNCUT MOUNTAIN PRESSTesalonic, Grec
- Page 4 and 5: PrefaŃăla prima ediŃie greceasc
- Page 6 and 7: Un model de misiune înepoca lui An
- Page 8 and 9: alta pentru bărbaŃi, la o oarecar
- Page 10 and 11: inecuvântarea episcopului său. Nu
- Page 12 and 13: acŃiunilor filantropice, în cerce
- Page 14 and 15: un petic de pământ şi am constru
- Page 16 and 17: FrăŃia Sfânta Cruce şi alte stu
- Page 18 and 19: În iulie 1975 Ioan a ajuns în Kol
- Page 20 and 21: Hirotonia întru diacon a avut loc
- Page 22 and 23: locate. De îndată ce le curăŃas
- Page 24 and 25: adăposturilor de animale şi ea cu
- Page 28 and 29: Biserica Sfântul Gheorghe, Kolwezi
- Page 30 and 31: Ne-am dus către el şi l-am ridica
- Page 32 and 33: chiar pe preoŃi prin râvnă şi e
- Page 34 and 35: amintesc că-i spunea adesea părin
- Page 36 and 37: clevetitori n.n.], iar el mi-a spus
- Page 38: Luni, 30 ianuarie, PreasfinŃia Sa
- Page 41 and 42: Este ziua accidentului. În acea di
- Page 43 and 44: CUVÂNT LA URMĂÎntru lauda şi po
- Page 45 and 46: CUVÂNT LA URMĂ IIÎntru lauda şi
- Page 47 and 48: Lacrimile fraŃilor noştri african
- Page 49 and 50: Zona mănăstirii este ideală pent
- Page 51 and 52: Fiul vostru de departe,ieromonah Co
- Page 53 and 54: credincioşii au putea vedea totul.
- Page 55 and 56: Iată care este exact problema mea:
- Page 57 and 58: care conduce parohia din Kolwezi, p
- Page 59 and 60: Noul misionar trebuie să ştie ce
- Page 61 and 62: călugări sau călugăriŃe de la
- Page 64 and 65: 67ORTODOXIE ŞI VRĂJITORIEPE CONTI
- Page 66 and 67: de lucruri. „Dar, ca una care mă
- Page 68 and 69: suficiente pentru a-l intimida. În
- Page 70 and 71: participat 250 de copii. Din cauza
- Page 73 and 74: ÎNTÂMPLĂRI ŞI RELATĂRI DESPRE
- Page 75 and 76: Istorioara pe care suntem gata să
- Page 77 and 78:
Prin această sfoară, el intenŃio
- Page 79 and 80:
I-am spus: «De la mine n-am nimic
- Page 81 and 82:
MINUNI, NEVOINłĂ MISIONARĂ ŞI S
- Page 83 and 84:
întreagă, rugându-se. DimineaŃa
- Page 85 and 86:
„Nu pe aici... Acolo e o biseric
- Page 87 and 88:
simptomelor, care nu ne mai dădeau
- Page 89 and 90:
ia-i şi cumpără mâncare pentru
- Page 91 and 92:
O convertire minunatăCatehetul nos
- Page 93 and 94:
încât nu-mi dădeau nici somn, n-
- Page 95 and 96:
O minune a Sfântului Nectarie şia
- Page 97 and 98:
Aventuri în lucrarea de pastoraŃi
- Page 99 and 100:
MĂRTURII ALE BOTEZURILORMaxim Bulu
- Page 101 and 102:
Gheorghe Kasongo„M-am botezat în
- Page 103 and 104:
FericiŃi cei ce flămânzesc şi
- Page 105 and 106:
Numărul membrilor Bisericii Ortodo
- Page 107 and 108:
CuprinsPrefaŃă la prima ediŃie g
- Page 109 and 110:
O epidemie de pojar................