2011, nr. 3 - Academia de ÅtiinÅ£e a Moldovei
2011, nr. 3 - Academia de ÅtiinÅ£e a Moldovei
2011, nr. 3 - Academia de ÅtiinÅ£e a Moldovei
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
316în astfel <strong>de</strong> situaţii orientează corect clinicianul în alegereameto<strong>de</strong>i <strong>de</strong> management al pacientului, precumşi în precizarea caracterului intervenţiei chirurgicale.Pot fi evi<strong>de</strong>nţiate 3 etape principale în managementulimagistic al pacienţilor cu mase mediastinale: <strong>de</strong>terminareaoriginii masei mediastinale (intrinsecă sauextrinsecă), presupunerea naturii masei mediastinaleîn funcţie <strong>de</strong> localizarea ei şi vârsta pacientului, şi acaracterului ei invaziv sau neinvaziv.Determinarea localizării mediastinale a formaţiuniipatologice reprezintă primul pas în procesul <strong>de</strong>diagnosticare. De obicei, formaţiunile nodulare, cumargini neregulate, au origine pulmonară. Formaţiunilevoluminoase cu baza largă, cu un contur exter<strong>nr</strong>egulat, cu centrul geometric proiectat în mediastin(regula Lenk) se localizează în mediastin. Tomografiacomputerizată este absolut necesară în stabilirealocalizării formaţiunii patologice, uşor excluzând formaţiunileprovenite din structurile osoase; în caz <strong>de</strong>pleură respectată în 99% cazuri, localizarea mediastinalăpoate fi consi<strong>de</strong>rată ca dovedită [3].Ulterior se exclud formaţiunile legate cu tractuldigestiv (diverticule esofagiene, hernii), aorta (anevrisme,kinking) şi ganglionii limfatici (metastaze,sarcoidoză, tuberculoză). Formaţiunile <strong>de</strong> volum mediastinalese clasifică după compartimentul localizăriiîn anterioare, medii şi posterioare (Felson). Formaţiunilepatologice ale compartimentului superior anteriornecesită diagnosticul diferenţial între timom,chist timic, guşă, limfoame, tumori din ţesut embrionar.Rar <strong>de</strong>pistabile printre formaţiunile din etajulsuperior al mediastinului anterior sunt tuberculoza,sarcoidoza, hemangiomul, chistul hidatic, lipomatozamediastinală [3].După stabilirea diagnosticului sau limitarea patologiilorpână la 2-3 sugestive, este important a evaluaposibilitatea malignizării formaţiunii patologice<strong>de</strong>pistate: acest fapt poate influenţa critic viitorul pacientului(circa 1/3 dintre formaţiunile mediastinalesunt maligne). Indicele imagistic cu puternică sugestie<strong>de</strong> malignizare îl constituie invazia ţesuturilor adiacentesau compresia lor (<strong>de</strong> ex., sindromul obstructiv),irigarea sangvină abun<strong>de</strong>ntă. IRM (în special, cuutilizarea substanţelor <strong>de</strong> contrast cu gadoliniu) şi TC(substanţe <strong>de</strong> contrast bazate pe iodi<strong>de</strong>) indică gradul<strong>de</strong> vascularizare a tumorii, fiind relevante în apreciereapotenţialului malign al tumorii <strong>de</strong>terminate.ConcluzieÎn studiul prezentat a fost evaluat rolul diferitelormeto<strong>de</strong> imagistice în procesul diagnosticării formaţiunilormediastinale <strong>de</strong> volum. Efectuarea clişeurilorradiologice în regim multipoziţional oferă posibilitate<strong>de</strong> apreciere iniţială a procesului patologic mediastinalşi <strong>de</strong> stabilire a diagnosticului în cazuri maiBuletinul AŞMuşoare. În funcţie <strong>de</strong> rezultatele evaluării imagisticeiniţiale, se recomandă efectuarea în continuare a examenuluiprin tomografia computerizată sau prin rezonanţămagnetică. Meto<strong>de</strong>le specializate se aplică înbaza caracteristicilor formaţiunii patologice <strong>de</strong>terminate:structura grăsoasă, hidrică, tisulară, vascularăsau limfa<strong>de</strong>nopatie.Bibliografie selectivă1. Jeung M., Gasser B., Gangi A. et al. Imaging ofcystic masses of the mediastinum. In: Radiographics, 2002,22, p. S79-93.2. Priola S., Priola A., Cardinale L., Perotto F., FavaC. The anterior mediastinum: anatomy and imaging procedures.In: Radiol. Med., 2006, 111(3), p. 295-311.3. Shaham D., Skilakaki M., Goitein O. Imagingof the mediastinum: applications for thoracic surgery. In:Thorac. Surg. Clin., 2004, 14(1), p. 25-42.4. Murray J., Breatnach E. Imaging of the mediastinumand hila. In: Curr. Opin. Radiol., 1992, 4(5), p. 44-52.5. Landwehr P., Schulte O., Lackner K. MR imagingof the chest: mediastinum and chest wall. In: Eur. Radiol.,1999, 9(9), p. 1737-1744.6. Link K., Samuels L., Reed J., Loehr S., LeskoN. Magnetic resonance imaging of the mediastinum. In: J.Thorac. Imaging, 1993, 8(1), p. 34-53.RezumatÎn baza experienţei personale în domeniu, revistei literaturii<strong>de</strong> specialitate şi căutării în baza <strong>de</strong> date „PubMed”(au fost i<strong>de</strong>ntificate 20 <strong>de</strong> articole), am elaborat algoritmul<strong>de</strong> aplicare secvenţială a meto<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> diagnostic imagisticla pacienţii cu formaţiuni mediastinale <strong>de</strong> volum. După evaluareainiţială prin examenul radiologic multipoziţional, încazurile neclare se recomandă efectuarea tomografiei computerizatesau a investigaţiei prin rezonanţă magnetică, încontinuare la necesitate completate <strong>de</strong> meto<strong>de</strong>le speciale,în funcţie <strong>de</strong> caracteristica masei <strong>de</strong> volum (structură grăsoasă,hidrică, tisulară, vasculară sau limfa<strong>de</strong>nopatie).SummaryPersonal experience in the field, special literature reviewsupplemented by the search in medical database PubMed(there were i<strong>de</strong>ntified 20 relevant articles) contributed tothe elaboration of the algorithm of sequential imagingdiagnosis in patients with mediastinal masses. After theinitial complex X-ray evaluation in dubious cases werecommend to perform computed tomography of magneticresonance investigation supplemented, if necessary, byspecial methods which <strong>de</strong>pend on the mediastinal masscharacteristics (fat, hydric, tissue, vascular structure orlympha<strong>de</strong>nopathy).