292Sunt diverse studii <strong>de</strong>dicate evaluării efectelorunor agenţi care să moduleze nivelul BNP în disfuncţiadiastolică şi ICFEP, însă rezultatele sunt controversate.Astfel, la 40 <strong>de</strong> pacienţi cu diabet zaharat şidisfuncţie diastolică medicaţia combinată din ARA II(telmisartan) şi un IECA II (ramipril) a fost mai benefică<strong>de</strong>cât monoterapia cu remediile cercetate – peste6 luni s-au ameliorat indicii funcţiei diastolice, concomitentcu reducerea concentraţiei BNP (9% la medicaţiacu ramipril, 25% – telmisartan şi 36% la medicaţiacombinată) [13]. Efecte similare au fost obţinutela asocierea perindoprilului cu valsartan, comparativcu monoterapia. La 31 <strong>de</strong> pacienţi cu HTA esenţială şiHVS, peste 40 <strong>de</strong> săptămâni s-au redus semnificativHVS şi nivelul BNP [14].Într-un studiu randomizat, dublu-orb, placebocontrolatasupra 152 <strong>de</strong> bolnavi hipertensivi (90%) cuICFEP, medicaţia cu valsartan timp <strong>de</strong> 14 săptămânin-a influenţat semnificativ nivelul BNP, în schimba ameliorat toleranţa la efortul fizic [15]. Similar,într-o cercetare comparativă medicaţia cu valsartansau amodipin timp <strong>de</strong> 6 luni la 73 <strong>de</strong> pacienţi hipertensivivârstnici, valsartanul a redus cu mult nivelulnorepinefrinei şi aldosteronei, pe când nivelul BNPnu a variat important în funcţie <strong>de</strong> medicament [16].Tratamentul cu can<strong>de</strong>sartan versus placebo la 50 <strong>de</strong>pacienţi cu ICFEP <strong>de</strong> origine nonischemică, timp <strong>de</strong>6 luni, s-a asociat cu ameliorarea parametrilor ecocardiografici,care au corelat cu nivelul BNP [17]. Un altARA II, irbesartan, în studiul IPRESERVE s-a dovediteficient la 4100 <strong>de</strong> pacienţi cu ICFEP cu vârsta≥ 60 ani (prepon<strong>de</strong>rent femei – 60%, 63% cu HTA)în ameliorarea prognosticului, clasei funcţionaleNYHA, calităţii vieţii şi în reducerea nivelului BNP[18]. Rezultatele terapiei combinate diuretic cu irbesartansau ramipril în cercetarea Hong Kong DiastolicHeart Failure Study au fost comparabile la 12 luni <strong>de</strong>medicaţie privind ameliorarea parametrilor ecocardiografici(Doppler tisular) şi reducerea concentraţieiNT-pro-BNP la pacienţii cu ICFEP [19].Un studiu norvegian, finalizat şi publicat în 2010,a avut drept obiectiv compararea efectelor eprosartanuluiversus altă medicaţie antihipertensivă (care ainclus un IECA II) asupra funcţiei diastolice şi niveluluineurohormonilor la 97 <strong>de</strong> pacienţi hipertensivicu disfuncţie diastolică, perioada <strong>de</strong> supraveghere – 6luni. Rezultatele obţinute n-au relevat diferenţe semnificativeîntre loturi, atât în valorile tensionale, câtşi în parametrii ecocardiografici, în schimb s-a redusnivelul NT-proBNP corelat cu scă<strong>de</strong>rea semnificativăa TA sistolice [20].Un studiu experimental efectuat pe câini (disfuncţieVS şi insuficienţă cardiacă) a avut drept scopaprecierea eficienţei eprosartanului în monoterapie,Buletinul AŞMadministrat în doze mari (1200 mg) versus doze mici(600 mg), asupra progresiei disfuncţiei VS şi remo<strong>de</strong>lăriiVS, precum şi a nivelelor BNP, norepinefrinei şiangiotensinei II. Rezultatele obţinute au relevat ameliorareaparametrilor funcţiei sistolice a VS (creştereafracţiei <strong>de</strong> ejecţie, concomitent cu reducerea volumelortelesistolic şi diastolic, precum şi a presiunii telediastolicea VS) şi micşorarea importantă a niveluluiBNP, norepinefrinei şi angiotensinei la utilizareaeprosartanului în doze mari (1200 mg), pentru perioada<strong>de</strong> scurtă şi <strong>de</strong> lungă durată [21].Tsutamoto T. şi colaboratorii au evaluat efectelecomparative ale losartanului şi amlodipinei asupraSRAA şi nivelului BNP la pacienţii hipertensivivârstnici, iniţial şi la 12 luni. Losartanul a redus semnificativconcentraţiile norepinefrinei şi aldosteronei,în schimb cele ale BNP-ului nu s-au modificat [22].Atât IECA II, cât şi ARA II induc un nivel crescut<strong>de</strong> concentraţie plasmatică şi <strong>de</strong> activitate a reninei.Fie prin reducerea nivelului <strong>de</strong> angiotensină II (AngII) la utilizarea IECA II, fie prin reducerea stimulăriireceptorilor <strong>de</strong> tip AT1 la ARA II, nu se mai închi<strong>de</strong>bucla <strong>de</strong> feedback negativ, care constă în frânarea activităţiireninei <strong>de</strong> către Ang II prin AT1. Creştereareactivă a reninei ar putea limita eficienţa IECA II şia ARA II, cu atât mai mult cu cât activitatea renineieste cea care reglează rata <strong>de</strong> clivare a angiotensinogenuluila Ang I şi, ulterior, la cascada <strong>de</strong> reacţii aSRAA [23]. În plus, renina şi prorenina, prin receptorispecifici, induc creşterea celulară şi stimuleazăexpresia genelor profibrotice [24]. Inhibarea directă areninei oferă astfel posibilitatea supresiei SRAA prinîntreruperea sistemului <strong>de</strong> la prima etapă <strong>de</strong> reglareşi diminuarea efectelor negative, pe care prorenina şirenina le <strong>de</strong>clanşează în mod specific în ţesuturile sistemuluicardiovascular [25].Aliskirenul este primul inhibitor direct <strong>de</strong> renină(IDR) activ pe cale orală care a învins <strong>de</strong>ficitele <strong>de</strong>biodisponibilitate ale altor IDR. O serie <strong>de</strong> studii cualiskiren au avut rezultate promiţătoare în nefroprotecţie,la pacienţii hipertensivi cu diabet zaharat <strong>de</strong> tip2 [26] sau în reducerea markerilor <strong>de</strong> severitate dininsuficienţa cardiacă, cum este BNP sau NT-proBNP[27].Concluzii. Aprecierea nivelelor NT-proBNP şiBNP ca markeri ai activării neurohumorale la pacienţiicu insuficienţă cardiacă diastolică este utilă în stratificareariscului cardiovascular şi necesară în triajulpacienţilor <strong>de</strong> această categorie. A fost dovedită corelaţiadintre nivelul BNP şi severitatea insuficienţeicardiace <strong>de</strong>finite prin clasa funcţională NYHA, fracţia<strong>de</strong> ejecţie a VS şi disfuncţia diastolică a VS. Uneleremedii care blochează specific sistemul renin–angiotensin–aldosteronsunt utile la persoanele cu risc car-
Ştiinţe Medicalediovascular înalt, chiar în absenţa disfuncţiei sistolice<strong>de</strong> ventricul stâng, în scopul reducerii activării neurohumoraleşi ameliorării prognosticului la pacienţiicu ICFEP, luând în consi<strong>de</strong>raţie faptul că pronosticuls-a dovedit a fi similar cu cel al insuficienţei cardiacesistolice.Bibliografie selectivă1. Hogg K., McMurray J. Heart failure with preservedleft ventricular systolic function: epi<strong>de</strong>miology, clinicalcharacteristics, and prognosis. In: J. Am. Coll. Cardiol.,2004, 43, p. 317-327.2. Gaasch W., Zile M. Left ventricular diastolic dysfunctionand diastolic HF. In: Ann. Rev. Med., 2004, 55,p. 373-394.3. Hunt S. ACC/AHA 2005 Gui<strong>de</strong>line Update for theDiagnosis and Management of CHF. In: Adult, 2005, 46,el-e82.4. Paulus W. et al. How to diagnose diastolic heartfailure: a consensus statement on the diagnosis of HFNEFby the Heart Failure and Echocardiography Associationsof the European Society of Cardiology. In: European HeartJournal, 2007, 28(20), p. 2539-2550.5. Januzzi J.L., et al. The N-terminal pro-BNP investigationof dyspnea in the emergency <strong>de</strong>partment (PRIDE)study. In: Am. J. Cardiol., 2005, 95, p. 948-954.6. <strong>de</strong> Lemos J.A., et al. BNP in cardiovascular <strong>de</strong>sease.In: Lancet, 2003, 362, p. 316-322.7. Anand I., Fisher L. et al. Changes in BNP and norepinephrineover time and mortality and morbidity in theValsartan Heart Failure Trial (Val-HeFT). In: Circulation,2003, 107, p. 1278.8. Modified from Maisei A.S. The diagnosis of acutecongestive heart failure: Role of BNP measurements. In:Heart Fail. Rev., 2003, 8, p. 327-334.9. Tapp R., Sharp A., Stanton A. et al. Differentialeffects of antihypertensive treatment on LV diastolic dysfunction.An ASCOT substudy. In: J. Am. Coll. Cardiol.,2010, 55, p. 1875-1881.10. Klingbeil A., Schnei<strong>de</strong>r M. et al. A meta-analysisof the effects of treatment on LVM in essential hypertension.In: Am. J. Med., 2003, 115, p. 41-46.11. 11. Volpe M. How to manage BP in patients sufferingfrom multiple CV risc factors. In: RAS in CardiovascularMedicine, 2005, 1(2), p. 13-14.12. Mancia G., Agabiti-Rosei E. et al. Reappraisal ofEuropean gui<strong>de</strong>lines on Hypertension management. In: J.Hypertens, 2009, 27, p. 1-38.13. Phovos Symeoni<strong>de</strong>s, Koulouris S. et al. Both ramipriland telmisartan reverse indices of early diabeticcardiomiopathy. In: Eur. J. Echocardiogr., 2007, 8(6), p.480-486.14. Anan F. et al. Effects of valsartan and perindoprilcombination therapy on LVH and aortic stiffness in patientswith essential hypertension. In: Eur. J. of Clin. Pharm.,2005, 61(5), p. 353-359.15. Hari K. Parthasarathy, Burkert Pieske, et al.Effects of Valsartan on Exercise Time in HF. In: Eur HeartFail., 2009, 8(10), p. 980-989.29316. Tsutamoto T., Ohbayashi Y. et al. Effect of an angiotensinII type 1 receptor blocker, valsartan and a longactingcalcium channel antagonist, amlodipine on neurohumoralfactors in patients with hypertension. J. Cardiovasc.Pharmacol., 2003, 42(1), p. 71-74.17. Kasama S., Kumakura H. et al. Effects of can<strong>de</strong>sartanon cardiac sympathetic nerve activity in patientswith CHF and HFNEF. In: J. Am. Coll. Cardiol., 2005,45(1), p. 661-7.18. Carson P., Massie B., Zile M. et al. The irbesartanin HFNEF (I-PRESERVE) trial. In: J. Card. Fail. 2005,8, p. 576-585.19. GWK Yip, M. Wang, J. San<strong>de</strong>rson. Hong Kongdiastolic heart failure study: a randomised controlled trialof diuretics irbesartan and ramipril on quality of life, exercisecapacity, LV global and regional function in HFNEF.In: Heart. 2008, 94, p. 573-580.20. Adriaan A. Voors, Ruud M. Von <strong>de</strong> Wal, et al.Effects of Eprosartan on Diastolic Function and Neurohormonesin patients with Hypertension and DiastolicDysfunction. In: Cardiovasc Drugs Ther. 2010, 24(1), p.33-40.21. George Suzuki, Takayauki Mishima, et al. Effectsof the AT1-receptor antagonist eprosartan on the progressionof LV dysfunction in dogs with HF. In: British Journalof Pharmcol., 2003, 138, p. 301-309.22. Tsutamoto T., Maeda K. et al. Comparativeeffects of losartan and amlodipine on activities of sympatheticnerve, RAAS and BNP in the el<strong>de</strong>rly hypertensivepatients. In: Nippon Ronen Iqakkai Zasshi. 2002, 39(3),p. 303-307.23. Weber M., Giles T. Inhibiting the RAAS to preventCV diseases: do we need a more comprehensive strategy?In: Rev. Cardiovasc. Med., 2006, 7, p. 45-54.24. Bracquart D., Cousin C. et al. The protein receptor.In: J. Soc. Biol., 2009, 203, p. 303-310.25. Sever P., Gradman A. et al. Managing CV andrenal risk: the potential of direct rennin inhibition. In: J.Renin Angiotensin Aldosterone Syst., 2009, 10, p. 65-76.26. Parving H., Lewis J. et al. Aliskiren combinedwith losartan in type 2 diabetes and nephropathy. In: N.Engl. J. Med., 2008, 358, p. 2433-2446.27. McMurray J., Latini R. et al. Effects of the renininhibitor aliskiren in patients with symptomatic heart failure.In: Circ. Heart Fail., 2008, 1, p. 17-24.RezumatPrevalenţa insuficienţei cardiace cu fracţie <strong>de</strong> ejecţiepăstrată (ICFEP) atinge până la 50%. Pentru <strong>de</strong>finirea diagnosticului<strong>de</strong> ICFEP este necesară prezenţa a trei elementeobligatorii: semne şi simptome <strong>de</strong> insuficienţă cardiacă,funcţie sistolică a ventriculului stâng (VS) normală saumarginal anormală (FEVS≥45-50%), dovezi pentru relaxareanormală a VS, rigiditate diastolică şi elemente <strong>de</strong> susţinere– dimensiunea atriului stâng (volumul), hipertrofiaVS, prezenţa fibrilaţiei atriale şi nivelul seric <strong>de</strong> pepti<strong>de</strong>natriuretice cerebrale (BNP sau NT-proBNP). BNP este secretat<strong>de</strong> miocard în condiţii <strong>de</strong> creştere a stresului parietal.La valori ale BNP>200 pg/ml sau NT-proBNP>220 pg/mleste probabil diagnosticul <strong>de</strong> ICFEP. Medicaţia ghidată <strong>de</strong>
- Page 1 and 2:
Ştiinţe Medicale1ACADEMIA DE ȘTI
- Page 3 and 4:
3S U M A R СОДЕРЖАНИЕ S U
- Page 5 and 6:
5Ion Balica. Destrucţiile pulmonar
- Page 7 and 8:
7Mihail Borş, Victor Cojocaru, Vir
- Page 9 and 10:
9Veronica Gonţa, Zinaida Alexa,Nat
- Page 11 and 12:
11Angela Peltec. Bine-cunoscută vs
- Page 13 and 14:
Ştiinţe MedicaleUn prim pas în r
- Page 15 and 16:
Ştiinţe Medicale15Dacă în anul
- Page 17 and 18:
Ştiinţe Medicale17SĂNĂTATE PUBL
- Page 19 and 20:
Ştiinţe MedicaleFinlandei în Uni
- Page 21 and 22:
Ştiinţe MedicaleTabelul 1Componen
- Page 23 and 24:
Ştiinţe Medicaleeficacităţii in
- Page 25 and 26:
Ştiinţe MedicaleLes sources d’i
- Page 27 and 28:
Ştiinţe Medicalea chetuielilor î
- Page 29 and 30:
Ştiinţe Medicalenontransmissibile
- Page 31 and 32:
Ştiinţe Medicaleохранени
- Page 33 and 34:
Ştiinţe Medicaleски, при о
- Page 35 and 36:
Ştiinţe Medicale35жизнь, а
- Page 37 and 38:
Ştiinţe Medicale”старые
- Page 39 and 40:
Ştiinţe Medicale39Tabelul 2Analiz
- Page 41 and 42:
Ştiinţe Medicale(p
- Page 43 and 44:
Ştiinţe MedicaleVârsta medie a p
- Page 45 and 46:
Ştiinţe Medicaledul chirurgical a
- Page 47 and 48:
Ştiinţe Medicaleminuat la 1 săpt
- Page 49 and 50:
Ştiinţe Medicale2006 în secţia
- Page 51 and 52:
Ştiinţe Medicale51de ventricul st
- Page 53 and 54:
Ştiinţe Medicalefunctional ischem
- Page 55 and 56:
Ştiinţe Medicale551. Trombectomia
- Page 57 and 58:
Ştiinţe Medicaletecţia miocardic
- Page 59 and 60:
Ştiinţe Medicalecu sânge, el tot
- Page 61 and 62:
Ştiinţe Medicalere ale valvei, da
- Page 63 and 64:
Ştiinţe Medicaleticul de DSV cu s
- Page 65 and 66:
Ştiinţe Medicale8. Sidi D. Maladi
- Page 67 and 68:
Ştiinţe Medicale67reconstructivă
- Page 69 and 70:
Ştiinţe Medicale69dă la întreba
- Page 71 and 72:
Ştiinţe Medicaleţesuturi, în ac
- Page 73 and 74:
Ştiinţe Medicalebilizarea ţesutu
- Page 75 and 76:
Ştiinţe Medicalerac. Cardiovasc.
- Page 77 and 78:
Ştiinţe Medicale77tanil 1-2 mkg/k
- Page 79 and 80:
Ştiinţe MedicaleThe technique of
- Page 81 and 82:
Ştiinţe Medicale81Indicaţia prin
- Page 83 and 84:
Ştiinţe MedicaleConcluzii1. Atitu
- Page 85 and 86:
Ştiinţe Medicale1. Examene radiol
- Page 87 and 88:
Ştiinţe Medicale6. Dallemagne B.,
- Page 89 and 90:
Ştiinţe Medicalede datele noastre
- Page 91 and 92:
Ştiinţe Medicale3. Dual Mesh; 4.
- Page 93 and 94:
Ştiinţe Medicale93Figura 1. Repar
- Page 95 and 96:
Ştiinţe Medicalefaptul că utiliz
- Page 97 and 98:
Ştiinţe MedicaleLimfom non-Hodgki
- Page 99 and 100:
Ştiinţe Medicale99strumentale sau
- Page 101 and 102:
Ştiinţe Medicale6. David J.K., Bo
- Page 103 and 104:
Ştiinţe Medicale103la debutul bol
- Page 105 and 106:
Ştiinţe Medicale105DIALIZA ŞI TR
- Page 107 and 108:
Ştiinţe Medicale14. Weinberger H.
- Page 109 and 110:
Ştiinţe MedicaleFigura 3. Durata
- Page 111 and 112:
Ştiinţe Medicaleas the threshold
- Page 113 and 114:
Ştiinţe Medicale6. Basha J., Dewi
- Page 115 and 116:
Ştiinţe Medicaleconstituie 46%. C
- Page 117 and 118:
Ştiinţe Medicale15. Klotz T., Sac
- Page 119 and 120:
Ştiinţe Medicaleucocitar s-a depi
- Page 121 and 122:
Ştiinţe Medicale2010, în secţia
- Page 123 and 124:
Ştiinţe Medicaleoperaţi deschis,
- Page 125 and 126:
Ştiinţe Medicalemm Hg versus valo
- Page 127 and 128:
Ştiinţe Medicaleдавление,
- Page 129 and 130:
Ştiinţe Medicale129Dimensiunile c
- Page 131 and 132:
Ştiinţe Medicale(ESWL) etc. Litot
- Page 133 and 134:
Ştiinţe Medicalerata de succes a
- Page 135 and 136:
Ştiinţe Medicale135ORLCHISTUL BRA
- Page 137 and 138:
Ştiinţe Medicaleces in adult case
- Page 139 and 140:
Ştiinţe Medicalea fost ablaţia c
- Page 141 and 142:
Ştiinţe MedicaleMaterial şi meto
- Page 143 and 144:
Ştiinţe MedicaleMETODE DE MIRINGO
- Page 145 and 146:
Ştiinţe Medicale145PRIMA EXPERIEN
- Page 147 and 148:
Ştiinţe Medicalepostoperatorie.
- Page 149 and 150:
Ştiinţe Medicale149donat. Mastoci
- Page 151 and 152:
Ştiinţe Medicale151OFTALMOLOGIEPA
- Page 153 and 154:
Ştiinţe MedicaleCapsulorexis circ
- Page 155 and 156:
Ştiinţe Medicalerecesie muscular
- Page 157 and 158:
Ştiinţe Medicalebismus in adults-
- Page 159 and 160:
Ştiinţe Medicaleîşi va demonstr
- Page 161 and 162:
Ştiinţe Medicalene receptors, and
- Page 163 and 164:
Ştiinţe MedicaleHipotensiune 37 9
- Page 165 and 166:
Ştiinţe MedicaleTratamentul medic
- Page 167 and 168:
Ştiinţe MedicaleРезюмеМе
- Page 169 and 170:
Ştiinţe Medicale169Tabelul 3Valor
- Page 171 and 172:
Ştiinţe Medicale171apare tromboza
- Page 173 and 174:
Ştiinţe MedicaleTNF, IL6, IL1 şi
- Page 175 and 176:
Ştiinţe MedicaleDatele obţinute
- Page 177 and 178:
Ştiinţe MedicalePrincipalele tipu
- Page 179 and 180:
Ştiinţe MedicaleANESTEZIA REGIONA
- Page 181 and 182:
Ştiinţe Medicaleretrobulbar a fos
- Page 183 and 184:
Ştiinţe Medicale183terapie sau î
- Page 185 and 186:
Ştiinţe MedicaleSEDAREA MONITORIZ
- Page 187 and 188:
Ştiinţe Medicalefără a ne teme
- Page 189 and 190:
Ştiinţe Medicale189TERAPIE. STUDI
- Page 191 and 192:
Ştiinţe MedicaleExaminarea organe
- Page 193 and 194:
Ştiinţe Medicaleobiectivelor stud
- Page 195 and 196:
Ştiinţe MedicaleBibliografie sele
- Page 197 and 198:
Ştiinţe MedicaleConcluzii:1) Afec
- Page 199 and 200:
Ştiinţe Medicalea relevat o creş
- Page 201 and 202:
Ştiinţe Medicalede pacienţi, din
- Page 203 and 204:
Ştiinţe Medicaleantele poliarticu
- Page 205 and 206:
Ştiinţe Medicale7 mm/h. Valoarea
- Page 207 and 208:
Ştiinţe Medicale207p < 0.05primar
- Page 209 and 210:
Ştiinţe Medicale4. Rudwaleit M.,
- Page 211 and 212:
Ştiinţe Medicaleonat valorile nor
- Page 213 and 214:
Ştiinţe MedicaleFitness, Arthriti
- Page 215 and 216:
Ştiinţe Medicaleterapie este foar
- Page 217 and 218:
Ştiinţe Medicaleca inductor al r
- Page 219 and 220:
Ştiinţe Medicaleи чувстви
- Page 221 and 222:
Ştiinţe Medicale221(de 4-5 ori ma
- Page 223 and 224:
Ştiinţe Medicale13. Sperberg K.,
- Page 225 and 226:
Ştiinţe Medicale225GASTROENTEROLO
- Page 227 and 228:
Ştiinţe Medicale227Remisiune comp
- Page 229 and 230:
Ştiinţe Medicalecolitis in remiss
- Page 231 and 232:
Ştiinţe Medicale• un grup nou -
- Page 233 and 234:
Ştiinţe MedicaleIndiferent de rez
- Page 235 and 236:
Ştiinţe MedicaleRezultatele obţi
- Page 237 and 238:
Ştiinţe Medicale2. Bianco A.C., S
- Page 239 and 240:
Ştiinţe Medicaleciroză Child-Pug
- Page 241 and 242: Ştiinţe Medicale241menstrual estr
- Page 243 and 244: Ştiinţe Medicalecu gradul disfunc
- Page 245 and 246: Ştiinţe Medicalecineticii transam
- Page 247 and 248: Ştiinţe Medicale247NEFROLOGIEEVAL
- Page 249 and 250: Ştiinţe Medicaleteracţiunea cu f
- Page 251 and 252: Ştiinţe Medicalevilor la tratamen
- Page 253 and 254: Ştiinţe Medicalediafi ltration. I
- Page 255 and 256: Ştiinţe Medicale255Tabelul 1Difer
- Page 257 and 258: Ştiinţe Medicale5. Lohman T., Kel
- Page 259 and 260: Ştiinţe MedicaleLa pacienţii cu
- Page 261 and 262: Ştiinţe MedicaleINTERRELAŢIILEDI
- Page 263 and 264: Ştiinţe Medicale5. Jespersen B.,
- Page 265 and 266: Ştiinţe Medicalevârstnic este ad
- Page 267 and 268: Ştiinţe Medicale267ALERGOLOGIEREZ
- Page 269 and 270: Ştiinţe MedicaleRezultate şi dis
- Page 271 and 272: Ştiinţe Medicale după începutul
- Page 273 and 274: Ştiinţe Medicale273PULMONOLOGIEAS
- Page 275 and 276: Ştiinţe Medicale3. Blot F., Rayna
- Page 277 and 278: Ştiinţe Medicale277unilor prepond
- Page 279 and 280: Ştiinţe MedicalePacientul s-a pre
- Page 281 and 282: Ştiinţe Medicaleby the abnormal a
- Page 283 and 284: Ştiinţe Medicaleprima dată ca o
- Page 285 and 286: Ştiinţe Medicale285CARDIOLOGIECUM
- Page 287 and 288: Ştiinţe Medicale287Mediile ajusta
- Page 289 and 290: Ştiinţe Medicalein the European P
- Page 291: Ştiinţe Medicaletoda imunoferment
- Page 295 and 296: Ştiinţe Medicale295DIVERSESTRESUL
- Page 297 and 298: Ştiinţe MedicaleLa fel şi procen
- Page 299 and 300: Ştiinţe Medicale• sectorul dat
- Page 301 and 302: Ştiinţe MedicaleStudiul a fost ef
- Page 303 and 304: Ştiinţe MedicaleА.И. Неспе
- Page 305 and 306: Ştiinţe Medicalecazul colonului a
- Page 307 and 308: Ştiinţe Medicalepentru oncologi l
- Page 309 and 310: Ştiinţe Medicaleof non-radiated r
- Page 311 and 312: Ştiinţe Medicale311corpului stră
- Page 313 and 314: Ştiinţe MedicaleBibliografie sele
- Page 315 and 316: Ştiinţe MedicaleMetodele radiolog
- Page 317 and 318: Ştiinţe MedicaleРезюмеНа
- Page 319 and 320: Ştiinţe Medicaleculare este impos
- Page 321 and 322: Ştiinţe Medicaleîn regim multipo
- Page 323 and 324: Ştiinţe Medicaledepistat 20 (24,1
- Page 325 and 326: Ştiinţe MedicaleCVP, %Diametrul v
- Page 327 and 328: Ştiinţe Medicaletraţia muşchilo
- Page 329 and 330: Ştiinţe Medicale329stazei venoase
- Page 331 and 332: Ştiinţe Medicaleсопрoтивл
- Page 333 and 334: Ştiinţe Medicale333Figura 3. a -
- Page 335 and 336: Ştiinţe Medicalecare se caracteri
- Page 337 and 338: Ştiinţe Medicale9. Tseng Y., Lee
- Page 339 and 340: Ştiinţe MedicaleН. А. Петр
- Page 341 and 342: Ştiinţe Medicale341Indici studia
- Page 343 and 344:
Ştiinţe MedicaleРезюмеПр
- Page 345 and 346:
Ştiinţe MedicaleWELL-KNOWN VERSUS
- Page 347 and 348:
Ştiinţe Medicalein cardiovascular
- Page 349 and 350:
Ştiinţe MedicaleDuctul pancreatic
- Page 351 and 352:
Ştiinţe MedicaleCel mai complex s
- Page 353 and 354:
Ştiinţe Medicalepompă devine nes
- Page 355 and 356:
Ştiinţe Medicale355ANIVERSĂRISav
- Page 357 and 358:
Ştiinţe Medicalecilor de urgenţ
- Page 359 and 360:
Ştiinţe Medicale359Lista fondator