198REZULTATELE STUDIULUI AFECTĂRIICORDULUI ÎN ARTRITA REACTIVĂ_______________________________________Liliana Groppa¹, dr. hab. în med., prof. univ.,şef <strong>de</strong>partament, Liudmila Gonţa 1 , doctorand,Eugeniu Russu 1 , dr. în med., asist. univer.,Nicolae Ciobanu 2 , dr. hab. în med., conf. cerc.¹ USMF „Nicolae Testemiţanu”2IMSP Institutul <strong>de</strong> CardiologieBuletinul AŞMIntroducere. Artrita reactivă este artrita careapare la 1-4 săptămâni după o infecţie enterală sauurogenitală, mai ales la persoanele cu predispoziţiegenetică exprimată prin antigenul HLA-B27 [1, 3, 6].În prezent sunt consi<strong>de</strong>rate artrite reactive doar artritelecare pot fi clasificate ca spondiloartropatii seronegative[4, 9, 11]. Astfel, în apariţia artritei reactivesunt implicaţi 2 factori: cel genetic şi cel infecţios [1,2, 4, 7]. Factorul genetic este reprezentat <strong>de</strong> antigenulHLA-B27. O altă genă care este implicată în apariţiaartritei reactive este TAP (transportatorul peptiduluiantigenic), căruia majoritatea savanţilor îi atribuieun rol important în <strong>de</strong>reglările sistemice, în<strong>de</strong>osebiprin afectarea cardiacă, dacă se asociază cu antigenulHLA-B27 [2, 3, 5, 10]. Factorul infecţios sunt germeniicare au aceleaşi caracteristici: au capacitatea <strong>de</strong>a sintetiza lipopolizaharidul, a<strong>de</strong>ră uşor la membranacelulară şi inva<strong>de</strong>ază celulele mucoasei intestinalesau urogenitale, persistând la nivel intracelular [2, 5,9, 13]. Dintre bacteriile enterale amintim: Shigella fl e-xuri, Salmonella, Campylobacter, Yersinia. Bacteriileurogenitale implicate în apariţia artritei reactive sunt:Chlamydia trachomatis, Ureaplasma urealyticum şiMycoplasma homminis [6, 9, 12]. Dereglări visceralerare, însă extrem <strong>de</strong> periculoase, sunt cele cardiace,care apar la mai puţin <strong>de</strong> 10% dintre pacienţi, fiindconsecinţa inflamaţiei rădăcinii aortei şi <strong>de</strong>terminândinsuficienţa aortică, precum şi tulburări <strong>de</strong> conducereatrioventriculară etc. [7, 11, 15]. Conform datelorliteraturii, afecţiunile cardiace exprimate în artrita reactivă<strong>de</strong>termină o semnificativă rată a invalidităţii şiinduc modificări, în majoritatea cazurilor ireversibile,care perturbă semnificativ calitatea vieţii pacienţilor[1, 8, 14, 15].Scopul studiului nostru a constat în cercetareatipului afectării cardiace la pacienţii cu artrită reactivă,<strong>de</strong>terminarea ”ţintelor” anatomico-funcţionale<strong>de</strong> atingere prin procesul autoimun indus <strong>de</strong> aceastăformă a spondiloartritelor seronegative.Material şi meto<strong>de</strong>. Studiul a inclus 43 <strong>de</strong> bolnavicu artrită reactivă, care au fost investigaţi în secţia<strong>de</strong> reumatologie a IMSP SCM ”Sfânta Treime” înperioada 2009-<strong>2011</strong>, cu afecţiunea cardiacă confirmată.Toţi pacienţii internaţi au fost investigaţi complexpentru confirmarea diagnosticului, precum şi pentruaprecierea gradului <strong>de</strong> afectare a cordului. Caracterizareagenerală a lotului bolnavilor cu artrită reactivăeste prezentată în tabelul 1.Tabelul 1Caracterizarea generală a lotului <strong>de</strong> studiuIndiciiTotal (n=43)Vârsta, ani (M±m) 25,6±0,17Vârsta medie la <strong>de</strong>but, ani (M±m) 21,9±0,23Durata bolii, ani (M±m) 4,1±0,09Bărbaţi/Femei 1/2HLA-B27, <strong>nr</strong>. (%) 23 (53,48)IFA după Steinbrocker,<strong>nr</strong>. (%)Stadiul I 19 (44,18)Stadiul II 15 (34,88)Stadiul III 9 (20,93)Rezultate şi discuţii. Evaluarea afectărilor sistemiceşi, în special, ale cordului a fost efectuată iniţialprin screeningul markerilor <strong>de</strong> fază acută VSH, PCRşi fibrinogenului. Prezenţa acestora în cantităţi sporiteîn serul pacienţilor cercetaţi indică o activitate înaltăa procesului inflamator nu doar la nivelul sinovialeiarticulare, ci şi la nivel cardiac. Astfel, s-a observatcă VSH-ul a î<strong>nr</strong>egistrat valori înalte la pacienţii cercetaţi32±0,14 mm/oră, proteina C-reactivă – 48,0±0,12mg/dl şi fibrinogenul – 4,1±0,3 mmol/l, <strong>de</strong>terminândun grad semnificativ al sindromului inflamator sistemic.În urma cercetărilor efectuate, la fel, s-au <strong>de</strong>pistatperturbări în statutul imun al pacienţilor cu artrită reactivăla care este prezentă afectarea cardiacă. Dateledin literatura <strong>de</strong> specialitate confirmă faptul că artritareactivă este o maladie care are atât influenţă directă(prin antigenii microbieni specifici), cât şi indirectă(prin intermediul antigenului HLA-B27) asupra sistemuluiimun [3, 6, 8, 11]. Trebuie <strong>de</strong> menţionat căla moment nu se cunoaşte impactul lor asupra afecţiunilorcardiace la aceşti pacienţi. De aceea, apreciindparticularităţile afectării cordului, a fost necesar <strong>de</strong>cercetat parametrii sistemului imun, <strong>de</strong>oarece, dupăpărerea mai multor savanţi [5, 9], anume aceste modificărisunt responsabile pentru lansarea şi menţinereaprocesului inflamator sistemic.Aşadar, în cadrul artritei reactive s-au î<strong>nr</strong>egistratmodificări semnificative în statusul imun, care s-aucaracterizat printr-o creştere marcată a limfocitelorcitotoxice CD2 (359±23,7), helper CD4 (549,1±21,2)şi a limfocitului B CD22 (624,3±37,9), cu scă<strong>de</strong>reanumărului limfocitelor CD8 (156,2±29,3) şi CD3(719,2±31,3), ceea ce este caracteristic unui procesautoimun <strong>de</strong> amploare, datorită căruia, posibil, laaceşti pacienţi a fost afectat cardul.Aprecierea nivelului <strong>de</strong> imunoglobuline în sânge
Ştiinţe Medicalea relevat o creştere sigură a indicilor medii ai IgA şiIgG peste valorile fiziologice normale la pacienţii cuartrită reactivă şi afectare cardiacă, cu un nivel în limitelenormei al IgM, ceea ce, după părerea noastră,<strong>de</strong>monstrează un impact al autoimunităţii asupra proceselor<strong>de</strong> atingere viscerală (tabelul 2).Tabelul 2Nivelul IgA, IgG şi IgM la pacienţii incluşiîn studiuImunoglobuline Indicele mediu (M±m)Nivelul IgA, g/l 4,91±0,9Nivelul IgG, g/l 19,1±0,29Nivelul IgM, g/l 2,1±0,08Cercetarea cordului la aceşti pacienţi a <strong>de</strong>pistat ovarietate largă <strong>de</strong> tulburări <strong>de</strong> ritm şi conducere la 13pacienţi (30,23%), printre care: bloc atrioventricular<strong>de</strong> gradul I a fost diagnosticat la 4 (9,3%) persoane,la 2 (4,65%) bolnavi – bloc <strong>de</strong> gradul II. Tulburări <strong>de</strong>conducere intraventriculară au fost î<strong>nr</strong>egistrate într-orată foarte mică – doar la 2 (4,65%) pacienţi. La 4(9,3%) bolnavi s-a <strong>de</strong>pistat bloc complet <strong>de</strong> ram stângşi la 1 (2,32%) – bloc complet <strong>de</strong> ram drept al fascicululuiHiss. La 7 (16,27%) pacienţi s-a î<strong>nr</strong>egistrat bradicardiesinusală, tahicardie sinusală – la 11 (25,58%)persoane, extrasistolie – la 16 (37,2%) (toate fiind supraventriculare)şi fibrilaţie atrială la 1 pacient (tabelul3). Manifestările clinice asociate cu <strong>de</strong>reglări <strong>de</strong>ritm şi conducere şi care au necesitat tratament s-auobservat la 7 pacienţi din 43.Tabelul 3Dereglări <strong>de</strong> ritm şi conducere la pacienţiicu artrită reactivă, n=43Tulburările î<strong>nr</strong>egistrate Nr. pacienţi, (%)Dereglări <strong>de</strong> ritm şi conducere 13 (30,23)Blocadă atrioventriculară gr. I 4 (9,3)Blocadă atrioventriculară gr. II 2 (4,65)Blocadă intraventriculară 2 (4,65)Bloc complet <strong>de</strong> ram stâng al4 (9,3)fasc. HissBloc complet <strong>de</strong> ram drept al1 (2,32)fasc. HissBradicardie sinusală 7 (16,27)Tahicardie sinusală 11 (25,58)Extrasistolie 16 (37,2)Fibrilaţie atrială 1 (2,32)Modificări la nivelul arcului aortei şi valvei aortices-au observat <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> frecvent. Aceste schimbăripatologice în formă <strong>de</strong> îngroşare şi/sau dilatare s-au<strong>de</strong>tectat la 24 (55,8%) pacienţi. Îngroşarea cuspelorvalvei aortice s-a <strong>de</strong>terminat la 19 (44,18%) pacienţi,iar îngroşarea cuspelor valvei mitrale – doar în 3(6,97%) cazuri (tabelul 4).199Tabelul 4Afectarea aortei şi aparatului valvular conformexamenului ecocardiografic (n=43)Afecţiuni Nr. pacienţi, (%)Dilatarea/îngroşarea arcului 24 (55,8%)aorteiÎngroşarea cuspelor valvei aortice 19 (44,18%)Îngroşarea cuspelor valvei mitrale 3 (6,97%)Regurgitarea aortică gra<strong>de</strong>le I-II 3 (6,97%)Regurgitarea aortică gradul III 17 (39,53%)Regurgitarea mitrală gra<strong>de</strong>le I-II 5 (11,62%)Astfel, putem constata că pentru afectarea cardiacădin cadrul artritei reactive este mult mai specificăafectarea valvei aortice, comparativ cu cea mitrală,ceea ce coinci<strong>de</strong> cu datele literaturii <strong>de</strong> specialitate [6,7, 10, 14]. Însă trebuie <strong>de</strong> menţionat că modificărilearcului aortei şi ale aparatului valvular la majoritateapacienţilor au fost asociate. La majoritatea bolnavilorcu artrită reactivă procesul patologic din aorta şiaparatul valvular a <strong>de</strong>curs asimptomatic şi s-a i<strong>de</strong>ntificatdoar la EcoCG-Doppler. Regurgitarea aortică <strong>de</strong>gradul III hemodinamic semnificativă s-a observat la17 (39,53%) pacienţi, <strong>de</strong>monstrând o inci<strong>de</strong>nţă semnificativă,ceea ce corespun<strong>de</strong> cu datele literaturii <strong>de</strong>specialitate [9, 11, 12, 14].Concluzii. În urma cercetării afecţiunii corduluila pacienţii cu artrită reactivă, s-a evi<strong>de</strong>nţiat olegătura strânsă între expresia sindromului imunoinflamatorsistemic, a activităţii bolii şi afectării cordului.Astfel, la pacienţii cercetaţi s-au <strong>de</strong>terminatvalori semnificativ crescute ale markerilor inflamaţieiacute (VSH, proteina C-reactivă şi fibrinogenul),cu o creştere marcată a limfocitelor CD2, CD4 şiCD22, cu scă<strong>de</strong>rea numărului limfocitelor CD8 şiCD3, dovedind un proces autoimun sistemic. Lafel, prin examenul corelaţional s-au <strong>de</strong>pistat modificărilecardiace specifice apărute pe fundalul acestuiproces inflamator sistemic exprimat prin scorulDAREA, care a dovedit specificitate pentru bloculAV gr. I şi II, blocul complet <strong>de</strong> ram stâng al fasc.Hiss, tahicardie sinusală şi extrasistolie supraventriculară,dilatarea/îngroşarea arcului aortei, îngroşareacuspelor valvei aortice şi regurgitarea aortică<strong>de</strong> gradul III. Trebuie însă <strong>de</strong> menţionat că nu s-au<strong>de</strong>terminat careva legături corelative ale scoruluiDAREA cu afectările valvei mitrale.Bibliografie selectivă1. Birnbaum J., Bartlett J.G., Gelber A.C. Clostridiumdiffi cile: an un<strong>de</strong>r-recognized cause of reactive arthritis?.In: Clin. Rheumatol. 2008, 27(2), p. 253-255.2. Carter J.D., Hudson A.P. Reactive arthritis: clinicalaspects and medical management. In: Rheum. Dis.Clin. North Am. 2009, 35(1), p. 21-44.
- Page 1 and 2:
Ştiinţe Medicale1ACADEMIA DE ȘTI
- Page 3 and 4:
3S U M A R СОДЕРЖАНИЕ S U
- Page 5 and 6:
5Ion Balica. Destrucţiile pulmonar
- Page 7 and 8:
7Mihail Borş, Victor Cojocaru, Vir
- Page 9 and 10:
9Veronica Gonţa, Zinaida Alexa,Nat
- Page 11 and 12:
11Angela Peltec. Bine-cunoscută vs
- Page 13 and 14:
Ştiinţe MedicaleUn prim pas în r
- Page 15 and 16:
Ştiinţe Medicale15Dacă în anul
- Page 17 and 18:
Ştiinţe Medicale17SĂNĂTATE PUBL
- Page 19 and 20:
Ştiinţe MedicaleFinlandei în Uni
- Page 21 and 22:
Ştiinţe MedicaleTabelul 1Componen
- Page 23 and 24:
Ştiinţe Medicaleeficacităţii in
- Page 25 and 26:
Ştiinţe MedicaleLes sources d’i
- Page 27 and 28:
Ştiinţe Medicalea chetuielilor î
- Page 29 and 30:
Ştiinţe Medicalenontransmissibile
- Page 31 and 32:
Ştiinţe Medicaleохранени
- Page 33 and 34:
Ştiinţe Medicaleски, при о
- Page 35 and 36:
Ştiinţe Medicale35жизнь, а
- Page 37 and 38:
Ştiinţe Medicale”старые
- Page 39 and 40:
Ştiinţe Medicale39Tabelul 2Analiz
- Page 41 and 42:
Ştiinţe Medicale(p
- Page 43 and 44:
Ştiinţe MedicaleVârsta medie a p
- Page 45 and 46:
Ştiinţe Medicaledul chirurgical a
- Page 47 and 48:
Ştiinţe Medicaleminuat la 1 săpt
- Page 49 and 50:
Ştiinţe Medicale2006 în secţia
- Page 51 and 52:
Ştiinţe Medicale51de ventricul st
- Page 53 and 54:
Ştiinţe Medicalefunctional ischem
- Page 55 and 56:
Ştiinţe Medicale551. Trombectomia
- Page 57 and 58:
Ştiinţe Medicaletecţia miocardic
- Page 59 and 60:
Ştiinţe Medicalecu sânge, el tot
- Page 61 and 62:
Ştiinţe Medicalere ale valvei, da
- Page 63 and 64:
Ştiinţe Medicaleticul de DSV cu s
- Page 65 and 66:
Ştiinţe Medicale8. Sidi D. Maladi
- Page 67 and 68:
Ştiinţe Medicale67reconstructivă
- Page 69 and 70:
Ştiinţe Medicale69dă la întreba
- Page 71 and 72:
Ştiinţe Medicaleţesuturi, în ac
- Page 73 and 74:
Ştiinţe Medicalebilizarea ţesutu
- Page 75 and 76:
Ştiinţe Medicalerac. Cardiovasc.
- Page 77 and 78:
Ştiinţe Medicale77tanil 1-2 mkg/k
- Page 79 and 80:
Ştiinţe MedicaleThe technique of
- Page 81 and 82:
Ştiinţe Medicale81Indicaţia prin
- Page 83 and 84:
Ştiinţe MedicaleConcluzii1. Atitu
- Page 85 and 86:
Ştiinţe Medicale1. Examene radiol
- Page 87 and 88:
Ştiinţe Medicale6. Dallemagne B.,
- Page 89 and 90:
Ştiinţe Medicalede datele noastre
- Page 91 and 92:
Ştiinţe Medicale3. Dual Mesh; 4.
- Page 93 and 94:
Ştiinţe Medicale93Figura 1. Repar
- Page 95 and 96:
Ştiinţe Medicalefaptul că utiliz
- Page 97 and 98:
Ştiinţe MedicaleLimfom non-Hodgki
- Page 99 and 100:
Ştiinţe Medicale99strumentale sau
- Page 101 and 102:
Ştiinţe Medicale6. David J.K., Bo
- Page 103 and 104:
Ştiinţe Medicale103la debutul bol
- Page 105 and 106:
Ştiinţe Medicale105DIALIZA ŞI TR
- Page 107 and 108:
Ştiinţe Medicale14. Weinberger H.
- Page 109 and 110:
Ştiinţe MedicaleFigura 3. Durata
- Page 111 and 112:
Ştiinţe Medicaleas the threshold
- Page 113 and 114:
Ştiinţe Medicale6. Basha J., Dewi
- Page 115 and 116:
Ştiinţe Medicaleconstituie 46%. C
- Page 117 and 118:
Ştiinţe Medicale15. Klotz T., Sac
- Page 119 and 120:
Ştiinţe Medicaleucocitar s-a depi
- Page 121 and 122:
Ştiinţe Medicale2010, în secţia
- Page 123 and 124:
Ştiinţe Medicaleoperaţi deschis,
- Page 125 and 126:
Ştiinţe Medicalemm Hg versus valo
- Page 127 and 128:
Ştiinţe Medicaleдавление,
- Page 129 and 130:
Ştiinţe Medicale129Dimensiunile c
- Page 131 and 132:
Ştiinţe Medicale(ESWL) etc. Litot
- Page 133 and 134:
Ştiinţe Medicalerata de succes a
- Page 135 and 136:
Ştiinţe Medicale135ORLCHISTUL BRA
- Page 137 and 138:
Ştiinţe Medicaleces in adult case
- Page 139 and 140:
Ştiinţe Medicalea fost ablaţia c
- Page 141 and 142:
Ştiinţe MedicaleMaterial şi meto
- Page 143 and 144:
Ştiinţe MedicaleMETODE DE MIRINGO
- Page 145 and 146:
Ştiinţe Medicale145PRIMA EXPERIEN
- Page 147 and 148: Ştiinţe Medicalepostoperatorie.
- Page 149 and 150: Ştiinţe Medicale149donat. Mastoci
- Page 151 and 152: Ştiinţe Medicale151OFTALMOLOGIEPA
- Page 153 and 154: Ştiinţe MedicaleCapsulorexis circ
- Page 155 and 156: Ştiinţe Medicalerecesie muscular
- Page 157 and 158: Ştiinţe Medicalebismus in adults-
- Page 159 and 160: Ştiinţe Medicaleîşi va demonstr
- Page 161 and 162: Ştiinţe Medicalene receptors, and
- Page 163 and 164: Ştiinţe MedicaleHipotensiune 37 9
- Page 165 and 166: Ştiinţe MedicaleTratamentul medic
- Page 167 and 168: Ştiinţe MedicaleРезюмеМе
- Page 169 and 170: Ştiinţe Medicale169Tabelul 3Valor
- Page 171 and 172: Ştiinţe Medicale171apare tromboza
- Page 173 and 174: Ştiinţe MedicaleTNF, IL6, IL1 şi
- Page 175 and 176: Ştiinţe MedicaleDatele obţinute
- Page 177 and 178: Ştiinţe MedicalePrincipalele tipu
- Page 179 and 180: Ştiinţe MedicaleANESTEZIA REGIONA
- Page 181 and 182: Ştiinţe Medicaleretrobulbar a fos
- Page 183 and 184: Ştiinţe Medicale183terapie sau î
- Page 185 and 186: Ştiinţe MedicaleSEDAREA MONITORIZ
- Page 187 and 188: Ştiinţe Medicalefără a ne teme
- Page 189 and 190: Ştiinţe Medicale189TERAPIE. STUDI
- Page 191 and 192: Ştiinţe MedicaleExaminarea organe
- Page 193 and 194: Ştiinţe Medicaleobiectivelor stud
- Page 195 and 196: Ştiinţe MedicaleBibliografie sele
- Page 197: Ştiinţe MedicaleConcluzii:1) Afec
- Page 201 and 202: Ştiinţe Medicalede pacienţi, din
- Page 203 and 204: Ştiinţe Medicaleantele poliarticu
- Page 205 and 206: Ştiinţe Medicale7 mm/h. Valoarea
- Page 207 and 208: Ştiinţe Medicale207p < 0.05primar
- Page 209 and 210: Ştiinţe Medicale4. Rudwaleit M.,
- Page 211 and 212: Ştiinţe Medicaleonat valorile nor
- Page 213 and 214: Ştiinţe MedicaleFitness, Arthriti
- Page 215 and 216: Ştiinţe Medicaleterapie este foar
- Page 217 and 218: Ştiinţe Medicaleca inductor al r
- Page 219 and 220: Ştiinţe Medicaleи чувстви
- Page 221 and 222: Ştiinţe Medicale221(de 4-5 ori ma
- Page 223 and 224: Ştiinţe Medicale13. Sperberg K.,
- Page 225 and 226: Ştiinţe Medicale225GASTROENTEROLO
- Page 227 and 228: Ştiinţe Medicale227Remisiune comp
- Page 229 and 230: Ştiinţe Medicalecolitis in remiss
- Page 231 and 232: Ştiinţe Medicale• un grup nou -
- Page 233 and 234: Ştiinţe MedicaleIndiferent de rez
- Page 235 and 236: Ştiinţe MedicaleRezultatele obţi
- Page 237 and 238: Ştiinţe Medicale2. Bianco A.C., S
- Page 239 and 240: Ştiinţe Medicaleciroză Child-Pug
- Page 241 and 242: Ştiinţe Medicale241menstrual estr
- Page 243 and 244: Ştiinţe Medicalecu gradul disfunc
- Page 245 and 246: Ştiinţe Medicalecineticii transam
- Page 247 and 248: Ştiinţe Medicale247NEFROLOGIEEVAL
- Page 249 and 250:
Ştiinţe Medicaleteracţiunea cu f
- Page 251 and 252:
Ştiinţe Medicalevilor la tratamen
- Page 253 and 254:
Ştiinţe Medicalediafi ltration. I
- Page 255 and 256:
Ştiinţe Medicale255Tabelul 1Difer
- Page 257 and 258:
Ştiinţe Medicale5. Lohman T., Kel
- Page 259 and 260:
Ştiinţe MedicaleLa pacienţii cu
- Page 261 and 262:
Ştiinţe MedicaleINTERRELAŢIILEDI
- Page 263 and 264:
Ştiinţe Medicale5. Jespersen B.,
- Page 265 and 266:
Ştiinţe Medicalevârstnic este ad
- Page 267 and 268:
Ştiinţe Medicale267ALERGOLOGIEREZ
- Page 269 and 270:
Ştiinţe MedicaleRezultate şi dis
- Page 271 and 272:
Ştiinţe Medicale după începutul
- Page 273 and 274:
Ştiinţe Medicale273PULMONOLOGIEAS
- Page 275 and 276:
Ştiinţe Medicale3. Blot F., Rayna
- Page 277 and 278:
Ştiinţe Medicale277unilor prepond
- Page 279 and 280:
Ştiinţe MedicalePacientul s-a pre
- Page 281 and 282:
Ştiinţe Medicaleby the abnormal a
- Page 283 and 284:
Ştiinţe Medicaleprima dată ca o
- Page 285 and 286:
Ştiinţe Medicale285CARDIOLOGIECUM
- Page 287 and 288:
Ştiinţe Medicale287Mediile ajusta
- Page 289 and 290:
Ştiinţe Medicalein the European P
- Page 291 and 292:
Ştiinţe Medicaletoda imunoferment
- Page 293 and 294:
Ştiinţe Medicalediovascular înal
- Page 295 and 296:
Ştiinţe Medicale295DIVERSESTRESUL
- Page 297 and 298:
Ştiinţe MedicaleLa fel şi procen
- Page 299 and 300:
Ştiinţe Medicale• sectorul dat
- Page 301 and 302:
Ştiinţe MedicaleStudiul a fost ef
- Page 303 and 304:
Ştiinţe MedicaleА.И. Неспе
- Page 305 and 306:
Ştiinţe Medicalecazul colonului a
- Page 307 and 308:
Ştiinţe Medicalepentru oncologi l
- Page 309 and 310:
Ştiinţe Medicaleof non-radiated r
- Page 311 and 312:
Ştiinţe Medicale311corpului stră
- Page 313 and 314:
Ştiinţe MedicaleBibliografie sele
- Page 315 and 316:
Ştiinţe MedicaleMetodele radiolog
- Page 317 and 318:
Ştiinţe MedicaleРезюмеНа
- Page 319 and 320:
Ştiinţe Medicaleculare este impos
- Page 321 and 322:
Ştiinţe Medicaleîn regim multipo
- Page 323 and 324:
Ştiinţe Medicaledepistat 20 (24,1
- Page 325 and 326:
Ştiinţe MedicaleCVP, %Diametrul v
- Page 327 and 328:
Ştiinţe Medicaletraţia muşchilo
- Page 329 and 330:
Ştiinţe Medicale329stazei venoase
- Page 331 and 332:
Ştiinţe Medicaleсопрoтивл
- Page 333 and 334:
Ştiinţe Medicale333Figura 3. a -
- Page 335 and 336:
Ştiinţe Medicalecare se caracteri
- Page 337 and 338:
Ştiinţe Medicale9. Tseng Y., Lee
- Page 339 and 340:
Ştiinţe MedicaleН. А. Петр
- Page 341 and 342:
Ştiinţe Medicale341Indici studia
- Page 343 and 344:
Ştiinţe MedicaleРезюмеПр
- Page 345 and 346:
Ştiinţe MedicaleWELL-KNOWN VERSUS
- Page 347 and 348:
Ştiinţe Medicalein cardiovascular
- Page 349 and 350:
Ştiinţe MedicaleDuctul pancreatic
- Page 351 and 352:
Ştiinţe MedicaleCel mai complex s
- Page 353 and 354:
Ştiinţe Medicalepompă devine nes
- Page 355 and 356:
Ştiinţe Medicale355ANIVERSĂRISav
- Page 357 and 358:
Ştiinţe Medicalecilor de urgenţ
- Page 359 and 360:
Ştiinţe Medicale359Lista fondator