190genetice (sindromul Menkes, sindromul Ehler-Danlos,osteogenesis imperfecta, homocistinuria, sindromulMarfan) etc. [1, 3, 4, 9].Osteoporoza este, <strong>de</strong> asemenea, frecventă la pacienţiiimobilizaţi cronic, la cei cu un status hipogonadal(sindrom Turner, sindrom Klinefelter, anorexianervoasă, andropauză – în<strong>de</strong>părtare chirurgicală atesticulelor; amenoree hipotalamică, hiperprolactinemie,menopauză timpurie), tulburări endocrine (sindromCushing, hiperparatiroidism; hipertiroidism;sau terapie <strong>de</strong> substituţie cu hormoni tiroidieni, carecresc turnoverul osos; diabet zaharat, acromegalie,insuficienţă suprarenaliană); hipercorticism endogensau iatrogen; sarcină, malnutriţie şi malabsorbţie, tulburărigastrointestinale (boala celiacă, boala Crohn,intoleranţa la lactoză, gastrectomie, rezecţie intestinală,ciroză biliară primară sau boli hepatice severe),bulimie, artrită reumatoidă, spondilită anchilozantă,lupus eritematos sistemic, poliartrită reumatoidă juvenilă,amiloidoză, sarcoidoză; insuficienţa renală,care duce la osteodistrofie renală; boli hematologice(mielom multiplu şi alte gamopatii monoclonale, limfoame,leucemie, mastocitoză, hemofilie, siclemie,talasemie). Anumite studii au relevat o inci<strong>de</strong>nţă crescutăa osteoporozei la pacienţii cu BPOC sau boalăParkinson.Osteoporoza a fost asociată şi cu o serie <strong>de</strong> afecţiunigenetice precum: osteogenesis imperfecta, sindromulMarfan, hemocromatoză, boli <strong>de</strong> stocaj al glicogenului,homocistinurie, sindromul Ehler-Danlos,porfirie, sindromul Menkes, epi<strong>de</strong>rmoliză buloasă,boala Gaucher. Medicamentele care pot induce apariţiaosteoporozei sunt: steroizii (glucocorticoizii), anticonvulsivantele(barbiturice, fenitoină – datorită accelerăriimetabolismului vitaminei D), levotiroxină,inhibitorii <strong>de</strong> aromatază utilizaţi în terapia cancerului<strong>de</strong> sân, metotrexat şi alţi agenţi antimetaboliţi, progesteron– forme <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit, agonşti <strong>de</strong> GnRH (buserelin,leuprorelin), ciclosporina, anticoagulantele(heparină, cumarină), inhibitori <strong>de</strong> pompă protonicăşi antiaci<strong>de</strong> pe bază <strong>de</strong> aluminiu, antidiabetice orale(rosiglitazon, pioglitazon), litiu [2, 5, 6, 9].Osteoporoza, reieşind din mecanismele expusemai sus, se clasează în:1. Osteoporoză primară (idiopatică) comună: tipI (la femei <strong>de</strong> 50-65 ani aflate în postmenopauză) sautip II (senilă sau <strong>de</strong> involuţie, la ambele sexe peste 65ani) a copilului şi adultului tânăr.2. Osteoporoză secundară (la care poate fi i<strong>de</strong>ntificatăo cauză responsabilă <strong>de</strong> pier<strong>de</strong>rea masei osoase).Diagnosticul osteoporozei are la bază <strong>de</strong>monstrarească<strong>de</strong>rii rezistenţei osoase, care este conferită <strong>de</strong><strong>de</strong>nsitatea minerală (cantitativ) şi <strong>de</strong> microarhitecturaosului (calitativ). Deoarece parametrii calitativi nuBuletinul AŞMpot fi evaluaţi în practica medicală curentă, diagnosticuleste centrat pe <strong>de</strong>terminarea DMO (g/cm2) prinDXA (dublă absorbţiometrie cu raze X). Sunt folosite2 scoruri pentru evaluarea DMO: scorul T, care reprezintădiferenţa dintre DMO a pacientului şi valoareamedie în populaţia tânără, exprimată în <strong>de</strong>viaţii-standard,şi scorul Z, <strong>de</strong>finit ca diferenţa dintre DMO apacientului şi valoarea medie în populaţia <strong>de</strong> aceeaşivârstă şi sex. Conform criteriilor OMS, se stabileştediagnosticul <strong>de</strong> osteoporoză la un scor T sub -2.5 DS(între -1 şi -2.5 fiind osteopenie şi sub -1 fiind normal)sau în cazul producerii unei fracturi <strong>de</strong> fragilitate(<strong>de</strong>finită ca o fractură prin acţiunea unei forţe care înmod normal nu ar trebui să producă fractură – că<strong>de</strong>redin picioare sau <strong>de</strong> la înălţimi mai mici.Pentru diagnostic se poate folosi DMO măsuratăla nivelul: şoldului, coloanei vertebrale sau antebraţului.Criteriile OMS sunt bazate pe date epi<strong>de</strong>miologiceprivind corelaţia dintre inci<strong>de</strong>nţa fracturilor şiDMO la femeile caucaziene; pentru alte grupuri etnicevalorile <strong>de</strong> cut-off pot fi diferite. Pentru femeile înpremenopauză şi bărbaţii sub 50 <strong>de</strong> ani scorul Z estemai util <strong>de</strong>cât scorul T în evaluarea DMO. Folosindcriteriul DMO, 1/3 din femeile caucaziene între 60şi 70 <strong>de</strong> ani au osteoporoză; până la vârsta <strong>de</strong> 80 ani,mai mult <strong>de</strong> 2/3 din aceste femei sunt osteoporotice.Studiul NHANES (National Health and NutritionExamination Survery) a arătat o prevalenţă <strong>de</strong> 18%a osteoporozei la femeile caucaziene şi <strong>de</strong> 50% a osteopeniei.Aplicând valorile cut-off pentru femei lapopulaţia <strong>de</strong> sex masculin, circa 1-4% dintre bărbaţiicaucazieni au osteoporoză şi până la 33% – osteopenie[3, 4, 7, 8].Osteoporoza este, <strong>de</strong> obicei, o boală silenţioasă,manifestările clinice apărând doar atunci când seproduce o fractură. Tasarea vertebrelor poate duce ladurere radiculară, prin compresia fibrelor nervoase cudurere şi reducerea mobilităţii. Prin imobilizarea pecare o produce, fractura <strong>de</strong> şold poate fi cauza uneitromboze venoase profun<strong>de</strong> şi ulterior a unui tromboembolismpulmonar. Examenul fizic începe prinmăsurarea cu acurateţe a înălţimii pacientului şi comparareacu o valoare prece<strong>de</strong>ntă (optim – cu valoareamaximă din tinereţe) – o scă<strong>de</strong>re <strong>de</strong> peste 5 cm este unindicator fi<strong>de</strong>l <strong>de</strong> tasare vertebrală. Prezenţa cifozei şiscă<strong>de</strong>rea distanţei iliocostale (<strong>de</strong> la rebordul costal lamarginea superioară a crestei iliace) indică, <strong>de</strong> asemeana,o suferinţă a coloanei vertebrale. Faciesul înlună plină, asociat cu vergeturi, adipozitate troncoabdominală,„ceafa <strong>de</strong> bizon” şi tegumente subţiri suntînalt sugestive pentru sindromul Cushing. Culoareaalbastră a sclerelor poate fi constatată în osteogenesisimperfecta. La pacienţii cu probleme <strong>de</strong>ntare, numărul<strong>de</strong> dinţi pierduţi se corelează cu pier<strong>de</strong>rea DMO.
Ştiinţe MedicaleExaminarea organelor genitale externe poate relevasemne <strong>de</strong> hipogonadism [2, 8].Radiografia convenţională are acurateţe scăzutăîn diagnosticul osteoporozei: pier<strong>de</strong>rea osoasă trebuiesă <strong>de</strong>păşească 30-40% [5, 8, 9] pentru a fi vizibilă.DXA (dublă absorbţiometrie cu raze X) este ceamai folosită metodă pentru evaluarea DMO şi diagnosticul<strong>de</strong> osteoporoză. Este o metodă rapidă (scanareadurează 10-15 minute), reproductibilă, cu iradieremică (3-5 mrem). Marja <strong>de</strong> eroare este <strong>de</strong> circa2%. Se poate efectua la nivelul regiunii lombare (faţăsau profil), şoldului (colul femural, tronhanter şi femurproximal total), radiusului (triunghiul Ward) saucalcaneului. Măsurarea DMO prin DXA ajută la stratificareariscului fracturar, ghi<strong>de</strong>ază terapia şi monitorizeazăeficacitatea tratamentului. Deşi calitatea osuluişi rata turnoverului osos nu se corelează direct curezistenţa osoasă, DMO măsurată prin DXA este celmai exact predictor al fracturilor <strong>de</strong> şold şi <strong>de</strong> corp vertebral.Pentru fiecare scă<strong>de</strong>re cu 1 <strong>de</strong>viaţie-standard aDMO (circa 0.06 g/cm 2 sau 10%), există o creştere <strong>de</strong>1.3-3 ori a riscului fracturar. DMO măsurat la nivelulcolului femural este un predictor mai bun <strong>de</strong> fractură<strong>de</strong> şold <strong>de</strong>cât DMO măsurat la nivelul coloanei vertebrale,radiusului sau calcaneului. DXA efectuează o<strong>de</strong>terminare 2D a DMO – <strong>de</strong>nsitatea areală, şi nu <strong>de</strong>nsitateavolumetrică. Principalul <strong>de</strong>zavantaj al meto<strong>de</strong>ieste că poate conferi rezultate fals-pozitive în cazulprezenţei <strong>de</strong> producţiuni osoase marginale (osteofite,frecvent la nivelul coloanei vertebrale, dar şi la şold).Alte artefacte care pot influenţa rezultatul DXA suntpiesele metalice din haine, scolioza severă, malrotaţiaşoldului, calcificările aortice, fracturile prin prăbuşire<strong>de</strong> corp vertebral (în porţiunea anterioară sauposterioară), medicamentele care conţin calciu aflateîn intestin. Orice pacient cu un scor T mai mic <strong>de</strong> -2,5DS are neapărat osteoporoză; spre exemplu, pacienţiicu osteomalacie (boală care apare la adult din cauza<strong>de</strong>ficitului <strong>de</strong> vitamină D), osteocondroză, fluorozăsau boala Kashin-Beck. Deoarece osteoporoza apareneomogen la nivelul corpului (în funcţie <strong>de</strong> vârstă şicauza pier<strong>de</strong>rii <strong>de</strong> masă osoasă), discordanţa dintrediferitele măsurători în zone diferite poate fi <strong>de</strong> pânăla 15% [9].Ultrasonometria osoasă este o metodă complementară<strong>de</strong> măsurare a <strong>de</strong>nsităţii osoase, care areavantajele <strong>de</strong> preţ scăzut, portabilitate şi absenţa iradierii.Metoda măsoară 2 parametri – SOS (speed ofultrasound) şi BUA (bone ultrasound attenuation) şioferă un indice stiffness, care se corelează în procent<strong>de</strong> 60-70% cu DXA. Evaluarea ultrasonometrică seface <strong>de</strong> obicei la nivelul calcaneului, dar se poateefectua şi la nivelul tibiei, patelei, radiusului distal şifalangelor proximale. Este utilă mai ales ca metodă191<strong>de</strong> screening; nu poate fi folosită în diagnosticul osteoporozeidin cauza sensibilităţii scăzute [4, 6, 9].Tomografia computerizată cantitativă (QCT –quantitative computed tomography) este similarăDXA în abilitatea <strong>de</strong> a cuantifica gradul <strong>de</strong> pier<strong>de</strong>re amasei osoase şi <strong>de</strong> a aprecia riscul fracturar. Spre <strong>de</strong>osebire<strong>de</strong> DXA, QCT oferă o măsurare volumetricăa DMO şi distinge între osul trabecular şi cel cortical.Metoda poate supraestima gradul <strong>de</strong> <strong>de</strong>mineralizareosoasă asociată vârstei sau administrării <strong>de</strong> glucocorticoizi,<strong>de</strong>oarece în aceste situaţii creşte componentagrasă a măduvei osoase. Costul ridicat şi iradiereamai mare ca la DXA (<strong>de</strong>şi mai mică <strong>de</strong>cât o examinareTC obişnuită) limitează utilizarea pe scară largă ameto<strong>de</strong>i [5, 7, 8].Analizele <strong>de</strong> laborator sunt utile în evaluarea turnoveruluiosos prin <strong>de</strong>terminarea unor markeri <strong>de</strong>osteoformare şi osteoresorbţie şi în precizarea cauzeisecundare <strong>de</strong> osteoporoză. Markerii <strong>de</strong> osteoformarereflectă sinteza <strong>de</strong> os nou <strong>de</strong> către osteoblaste şisunt reprezentaţi <strong>de</strong>: fosfataza alcalină (izoenzimaosoasă), osteocalcina, propeptidul carboxiterminalal colagenului I. Markerii <strong>de</strong> osteoresorbţie reflectăactivitatea osteoclastelor şi <strong>de</strong>gradarea colagenului şisunt reprezentaţi <strong>de</strong>: amino- şi carboxi-telopepti<strong>de</strong>lecrosslinkate ale colagenului I (NTX, CTX, beta-crosslinks)în ser sau urină, piridinolina şi <strong>de</strong>zoxipiridinolinaîn urină. Pentru <strong>de</strong>pistarea cauzei secundare <strong>de</strong>osteoporoză, se recomandă efectuarea următoareloranalize: 25-hidroxi-D3, calciul total şi cel ionic, fosforulseric, ureea şi creatinina, proteinele totale şi albumina,PTH, TSH, VSH, hormonii sexuali (estradiol,testosteron), cortizolul seric şi urinar (şi, eventual,alte teste dinamice pentru hipercorticism), echilibrulacido-bazic, imunoelectroforeza proteinelor serice şiurinare [1, 2, 8].Concluzii. Osteoporoza este termenul medicalce <strong>de</strong>scrie un fenomen caracterizat prin pier<strong>de</strong>rea<strong>de</strong>nsităţii osoase ca urmare a unor procese extensive<strong>de</strong> resorbţie osoasă, ce nu sunt echilibrate printr-oosteosinteză corespunzătoare (apare un <strong>de</strong>zechilibruîn metabolismul osos, cu creşterea <strong>de</strong>strucţiei şi scă<strong>de</strong>reaformării, ce <strong>de</strong>termină în final scă<strong>de</strong>rea maseiosoase). Boala are asemenea implicaţii patologice<strong>de</strong>oarece constă în reducerea <strong>de</strong>nsităţii osoase, afectândgrav microarhitectura osului şi alterând calitateaproteinelor noncolagenice ale osului. Actualmentefactorii <strong>de</strong> risc ai osteoporozei secundare sunt binecunoscuţi şi este posibil diagnosticul timpuriu al bolii.Când apare la tineri, osteoporoza este în generalsecundară – fie unei boli cronice cu care pacientul seconfruntă <strong>de</strong> mai mult timp, fie tratamentului instituitpentru tratarea acesteia sau a altor probleme medicale,care afectează echilibrul metabolic al organismu-
- Page 1 and 2:
Ştiinţe Medicale1ACADEMIA DE ȘTI
- Page 3 and 4:
3S U M A R СОДЕРЖАНИЕ S U
- Page 5 and 6:
5Ion Balica. Destrucţiile pulmonar
- Page 7 and 8:
7Mihail Borş, Victor Cojocaru, Vir
- Page 9 and 10:
9Veronica Gonţa, Zinaida Alexa,Nat
- Page 11 and 12:
11Angela Peltec. Bine-cunoscută vs
- Page 13 and 14:
Ştiinţe MedicaleUn prim pas în r
- Page 15 and 16:
Ştiinţe Medicale15Dacă în anul
- Page 17 and 18:
Ştiinţe Medicale17SĂNĂTATE PUBL
- Page 19 and 20:
Ştiinţe MedicaleFinlandei în Uni
- Page 21 and 22:
Ştiinţe MedicaleTabelul 1Componen
- Page 23 and 24:
Ştiinţe Medicaleeficacităţii in
- Page 25 and 26:
Ştiinţe MedicaleLes sources d’i
- Page 27 and 28:
Ştiinţe Medicalea chetuielilor î
- Page 29 and 30:
Ştiinţe Medicalenontransmissibile
- Page 31 and 32:
Ştiinţe Medicaleохранени
- Page 33 and 34:
Ştiinţe Medicaleски, при о
- Page 35 and 36:
Ştiinţe Medicale35жизнь, а
- Page 37 and 38:
Ştiinţe Medicale”старые
- Page 39 and 40:
Ştiinţe Medicale39Tabelul 2Analiz
- Page 41 and 42:
Ştiinţe Medicale(p
- Page 43 and 44:
Ştiinţe MedicaleVârsta medie a p
- Page 45 and 46:
Ştiinţe Medicaledul chirurgical a
- Page 47 and 48:
Ştiinţe Medicaleminuat la 1 săpt
- Page 49 and 50:
Ştiinţe Medicale2006 în secţia
- Page 51 and 52:
Ştiinţe Medicale51de ventricul st
- Page 53 and 54:
Ştiinţe Medicalefunctional ischem
- Page 55 and 56:
Ştiinţe Medicale551. Trombectomia
- Page 57 and 58:
Ştiinţe Medicaletecţia miocardic
- Page 59 and 60:
Ştiinţe Medicalecu sânge, el tot
- Page 61 and 62:
Ştiinţe Medicalere ale valvei, da
- Page 63 and 64:
Ştiinţe Medicaleticul de DSV cu s
- Page 65 and 66:
Ştiinţe Medicale8. Sidi D. Maladi
- Page 67 and 68:
Ştiinţe Medicale67reconstructivă
- Page 69 and 70:
Ştiinţe Medicale69dă la întreba
- Page 71 and 72:
Ştiinţe Medicaleţesuturi, în ac
- Page 73 and 74:
Ştiinţe Medicalebilizarea ţesutu
- Page 75 and 76:
Ştiinţe Medicalerac. Cardiovasc.
- Page 77 and 78:
Ştiinţe Medicale77tanil 1-2 mkg/k
- Page 79 and 80:
Ştiinţe MedicaleThe technique of
- Page 81 and 82:
Ştiinţe Medicale81Indicaţia prin
- Page 83 and 84:
Ştiinţe MedicaleConcluzii1. Atitu
- Page 85 and 86:
Ştiinţe Medicale1. Examene radiol
- Page 87 and 88:
Ştiinţe Medicale6. Dallemagne B.,
- Page 89 and 90:
Ştiinţe Medicalede datele noastre
- Page 91 and 92:
Ştiinţe Medicale3. Dual Mesh; 4.
- Page 93 and 94:
Ştiinţe Medicale93Figura 1. Repar
- Page 95 and 96:
Ştiinţe Medicalefaptul că utiliz
- Page 97 and 98:
Ştiinţe MedicaleLimfom non-Hodgki
- Page 99 and 100:
Ştiinţe Medicale99strumentale sau
- Page 101 and 102:
Ştiinţe Medicale6. David J.K., Bo
- Page 103 and 104:
Ştiinţe Medicale103la debutul bol
- Page 105 and 106:
Ştiinţe Medicale105DIALIZA ŞI TR
- Page 107 and 108:
Ştiinţe Medicale14. Weinberger H.
- Page 109 and 110:
Ştiinţe MedicaleFigura 3. Durata
- Page 111 and 112:
Ştiinţe Medicaleas the threshold
- Page 113 and 114:
Ştiinţe Medicale6. Basha J., Dewi
- Page 115 and 116:
Ştiinţe Medicaleconstituie 46%. C
- Page 117 and 118:
Ştiinţe Medicale15. Klotz T., Sac
- Page 119 and 120:
Ştiinţe Medicaleucocitar s-a depi
- Page 121 and 122:
Ştiinţe Medicale2010, în secţia
- Page 123 and 124:
Ştiinţe Medicaleoperaţi deschis,
- Page 125 and 126:
Ştiinţe Medicalemm Hg versus valo
- Page 127 and 128:
Ştiinţe Medicaleдавление,
- Page 129 and 130:
Ştiinţe Medicale129Dimensiunile c
- Page 131 and 132:
Ştiinţe Medicale(ESWL) etc. Litot
- Page 133 and 134:
Ştiinţe Medicalerata de succes a
- Page 135 and 136:
Ştiinţe Medicale135ORLCHISTUL BRA
- Page 137 and 138:
Ştiinţe Medicaleces in adult case
- Page 139 and 140: Ştiinţe Medicalea fost ablaţia c
- Page 141 and 142: Ştiinţe MedicaleMaterial şi meto
- Page 143 and 144: Ştiinţe MedicaleMETODE DE MIRINGO
- Page 145 and 146: Ştiinţe Medicale145PRIMA EXPERIEN
- Page 147 and 148: Ştiinţe Medicalepostoperatorie.
- Page 149 and 150: Ştiinţe Medicale149donat. Mastoci
- Page 151 and 152: Ştiinţe Medicale151OFTALMOLOGIEPA
- Page 153 and 154: Ştiinţe MedicaleCapsulorexis circ
- Page 155 and 156: Ştiinţe Medicalerecesie muscular
- Page 157 and 158: Ştiinţe Medicalebismus in adults-
- Page 159 and 160: Ştiinţe Medicaleîşi va demonstr
- Page 161 and 162: Ştiinţe Medicalene receptors, and
- Page 163 and 164: Ştiinţe MedicaleHipotensiune 37 9
- Page 165 and 166: Ştiinţe MedicaleTratamentul medic
- Page 167 and 168: Ştiinţe MedicaleРезюмеМе
- Page 169 and 170: Ştiinţe Medicale169Tabelul 3Valor
- Page 171 and 172: Ştiinţe Medicale171apare tromboza
- Page 173 and 174: Ştiinţe MedicaleTNF, IL6, IL1 şi
- Page 175 and 176: Ştiinţe MedicaleDatele obţinute
- Page 177 and 178: Ştiinţe MedicalePrincipalele tipu
- Page 179 and 180: Ştiinţe MedicaleANESTEZIA REGIONA
- Page 181 and 182: Ştiinţe Medicaleretrobulbar a fos
- Page 183 and 184: Ştiinţe Medicale183terapie sau î
- Page 185 and 186: Ştiinţe MedicaleSEDAREA MONITORIZ
- Page 187 and 188: Ştiinţe Medicalefără a ne teme
- Page 189: Ştiinţe Medicale189TERAPIE. STUDI
- Page 193 and 194: Ştiinţe Medicaleobiectivelor stud
- Page 195 and 196: Ştiinţe MedicaleBibliografie sele
- Page 197 and 198: Ştiinţe MedicaleConcluzii:1) Afec
- Page 199 and 200: Ştiinţe Medicalea relevat o creş
- Page 201 and 202: Ştiinţe Medicalede pacienţi, din
- Page 203 and 204: Ştiinţe Medicaleantele poliarticu
- Page 205 and 206: Ştiinţe Medicale7 mm/h. Valoarea
- Page 207 and 208: Ştiinţe Medicale207p < 0.05primar
- Page 209 and 210: Ştiinţe Medicale4. Rudwaleit M.,
- Page 211 and 212: Ştiinţe Medicaleonat valorile nor
- Page 213 and 214: Ştiinţe MedicaleFitness, Arthriti
- Page 215 and 216: Ştiinţe Medicaleterapie este foar
- Page 217 and 218: Ştiinţe Medicaleca inductor al r
- Page 219 and 220: Ştiinţe Medicaleи чувстви
- Page 221 and 222: Ştiinţe Medicale221(de 4-5 ori ma
- Page 223 and 224: Ştiinţe Medicale13. Sperberg K.,
- Page 225 and 226: Ştiinţe Medicale225GASTROENTEROLO
- Page 227 and 228: Ştiinţe Medicale227Remisiune comp
- Page 229 and 230: Ştiinţe Medicalecolitis in remiss
- Page 231 and 232: Ştiinţe Medicale• un grup nou -
- Page 233 and 234: Ştiinţe MedicaleIndiferent de rez
- Page 235 and 236: Ştiinţe MedicaleRezultatele obţi
- Page 237 and 238: Ştiinţe Medicale2. Bianco A.C., S
- Page 239 and 240: Ştiinţe Medicaleciroză Child-Pug
- Page 241 and 242:
Ştiinţe Medicale241menstrual estr
- Page 243 and 244:
Ştiinţe Medicalecu gradul disfunc
- Page 245 and 246:
Ştiinţe Medicalecineticii transam
- Page 247 and 248:
Ştiinţe Medicale247NEFROLOGIEEVAL
- Page 249 and 250:
Ştiinţe Medicaleteracţiunea cu f
- Page 251 and 252:
Ştiinţe Medicalevilor la tratamen
- Page 253 and 254:
Ştiinţe Medicalediafi ltration. I
- Page 255 and 256:
Ştiinţe Medicale255Tabelul 1Difer
- Page 257 and 258:
Ştiinţe Medicale5. Lohman T., Kel
- Page 259 and 260:
Ştiinţe MedicaleLa pacienţii cu
- Page 261 and 262:
Ştiinţe MedicaleINTERRELAŢIILEDI
- Page 263 and 264:
Ştiinţe Medicale5. Jespersen B.,
- Page 265 and 266:
Ştiinţe Medicalevârstnic este ad
- Page 267 and 268:
Ştiinţe Medicale267ALERGOLOGIEREZ
- Page 269 and 270:
Ştiinţe MedicaleRezultate şi dis
- Page 271 and 272:
Ştiinţe Medicale după începutul
- Page 273 and 274:
Ştiinţe Medicale273PULMONOLOGIEAS
- Page 275 and 276:
Ştiinţe Medicale3. Blot F., Rayna
- Page 277 and 278:
Ştiinţe Medicale277unilor prepond
- Page 279 and 280:
Ştiinţe MedicalePacientul s-a pre
- Page 281 and 282:
Ştiinţe Medicaleby the abnormal a
- Page 283 and 284:
Ştiinţe Medicaleprima dată ca o
- Page 285 and 286:
Ştiinţe Medicale285CARDIOLOGIECUM
- Page 287 and 288:
Ştiinţe Medicale287Mediile ajusta
- Page 289 and 290:
Ştiinţe Medicalein the European P
- Page 291 and 292:
Ştiinţe Medicaletoda imunoferment
- Page 293 and 294:
Ştiinţe Medicalediovascular înal
- Page 295 and 296:
Ştiinţe Medicale295DIVERSESTRESUL
- Page 297 and 298:
Ştiinţe MedicaleLa fel şi procen
- Page 299 and 300:
Ştiinţe Medicale• sectorul dat
- Page 301 and 302:
Ştiinţe MedicaleStudiul a fost ef
- Page 303 and 304:
Ştiinţe MedicaleА.И. Неспе
- Page 305 and 306:
Ştiinţe Medicalecazul colonului a
- Page 307 and 308:
Ştiinţe Medicalepentru oncologi l
- Page 309 and 310:
Ştiinţe Medicaleof non-radiated r
- Page 311 and 312:
Ştiinţe Medicale311corpului stră
- Page 313 and 314:
Ştiinţe MedicaleBibliografie sele
- Page 315 and 316:
Ştiinţe MedicaleMetodele radiolog
- Page 317 and 318:
Ştiinţe MedicaleРезюмеНа
- Page 319 and 320:
Ştiinţe Medicaleculare este impos
- Page 321 and 322:
Ştiinţe Medicaleîn regim multipo
- Page 323 and 324:
Ştiinţe Medicaledepistat 20 (24,1
- Page 325 and 326:
Ştiinţe MedicaleCVP, %Diametrul v
- Page 327 and 328:
Ştiinţe Medicaletraţia muşchilo
- Page 329 and 330:
Ştiinţe Medicale329stazei venoase
- Page 331 and 332:
Ştiinţe Medicaleсопрoтивл
- Page 333 and 334:
Ştiinţe Medicale333Figura 3. a -
- Page 335 and 336:
Ştiinţe Medicalecare se caracteri
- Page 337 and 338:
Ştiinţe Medicale9. Tseng Y., Lee
- Page 339 and 340:
Ştiinţe MedicaleН. А. Петр
- Page 341 and 342:
Ştiinţe Medicale341Indici studia
- Page 343 and 344:
Ştiinţe MedicaleРезюмеПр
- Page 345 and 346:
Ştiinţe MedicaleWELL-KNOWN VERSUS
- Page 347 and 348:
Ştiinţe Medicalein cardiovascular
- Page 349 and 350:
Ştiinţe MedicaleDuctul pancreatic
- Page 351 and 352:
Ştiinţe MedicaleCel mai complex s
- Page 353 and 354:
Ştiinţe Medicalepompă devine nes
- Page 355 and 356:
Ştiinţe Medicale355ANIVERSĂRISav
- Page 357 and 358:
Ştiinţe Medicalecilor de urgenţ
- Page 359 and 360:
Ştiinţe Medicale359Lista fondator