142pos <strong>de</strong> 13 observations personnelles en 15 ans. In:Ann. Otolaryngol. Chir. Cervicofac., 1987, vol. 104, no.7, p. 509-512.4. Laniado K., Mann W., Metzner A. Untersuchungenzur Entstehung eines Karzinoms aus einerEpitheldysplasie <strong>de</strong>r Kehlkopfschleimhaut. In: Laryng.Rhinol. Otol., 1981, bd. 60, no. 2, s. 571-572.5. Poenaru M., Cotulbea S., Doroş C. ş. a. Tratamentulcombinat al papilomatozei laringelui prin microchirurgieendoscopică cu laser „CO 2”. În: Al XXX-lea CongresNaţional ORL. Craiova, 18-21.IX.2002, p. 50-51.6. Pop T., Beligăr O., Matioc C. ş. a. Chirurgiaendoscopică în leziuni precanceroase laringiene. În: AlXXX-lea Congres Naţional ORL. Craiova, 18-21.IX.2002,p. 52-53.7. Poenaru M., Cotulbea S., Doroş C. ş. a. Microchirurgiaendoscopică cu laser CO 2în tratamentul afecţiunilorbenigne laringiene. În: Al XXX-lea Congres NaţionalORL. Craiova, 18-21.IX.2002, p. 39-41.8. Sllamniku B., Bauer W., Painter C., SessionsD. The transformation of laryngeal keratosis into invasivecarcinoma. In: Amer. J. Otolaryngol., 1989, vol. 10, no.1, p. 42-54.9. Solomon D., Smith R. R. L., Kashima H. K.,Leventhal B. G. Malignant transformation in non-irradiatedrecurrent respiratory papillomatosis. In: Laryngoscope,1985, vol. 95, no. 8. p. 900-904.10. Tocik J. Novsie nazory na prekancerozy hrtana.In: Cs. Otolaryng., 1981, sv. 30, no. 4, s. 244-247.11. Барадулина М. Г., Гош Т. Е., Орлов Г. М.Пахидермия гортани с переходом в рак. В: Вестн.оторинолар., 1980, № 5, с. 49-51.12. Мирошникова Е. З., Черкасский Л. А.Пахидермия и папилломы гортани, Киев, Изд.Здоров`я, 1982, 76 с.13. Пачес А. И., Ольшанский В. О., Любаев В.Л., Туок Т. Х. Злокачественные опухоли полости рта,глотки и гортани. Москва, Изд. Медицина, 1988,303 с.14. Погосов В. С., Антонив В. Ф., Банарь И.М. Микроскопия и микрохирургия гортани и глотки.Кишинев, Изд. Штиинца, 1989, 229 с.15. Улоза В. Д. Атлас болезней гортани. Вильнюс,Изд. Мокслас, 1986, 203 с.RezumatIntervenţii fibroendoscopice sub anestezie locală s-auefectuat la 65 <strong>de</strong> pacienţi cu leziuni hiperplastice croniceale laringelui (hiperplazia polipoidă a plicelor vocale, inclusivpe fond <strong>de</strong> laringită cronică hiperplastică – 24 cazuri,laringită cronică hiperplastică cu hipercheratoză – 10,leucoplazie – 11, leucocheratoză – 8, pahi<strong>de</strong>rmie – 12). Înmajoritatea cazurilor (65,7%), operaţiile au fost realizateBuletinul AŞMfară spitalizarea pacienţilor. A fost folosită vaporizarea cuajutorul laserului „Nd:YAG”, la unii pacienţi combinată cudiatermoexcizie. Eradicarea completă a leziunii vizibile(polip sau focar <strong>de</strong> discheratoză) a fost posibilă în toatecazurile. În 55 cazuri (88,7%) eradicarea a fost obţinută într-oşedinţă. Rezultatele obţinute <strong>de</strong>monstrează că metodapropusă este un tratament eficient al leziunilor hiperplasticecronice ale laringelui, care are un efect economic consi<strong>de</strong>rabilşi poate fi utilizată ca o alternativa a chirurgieitradiţionale.Summary65 patients with laryngeal chronic hyperplastic lesions(polypoid hyperplasia of the vocal folds, inclusively onthe background of the chronic hyperplastic laryngitis – 24,chronic laryngitis with hyperkeratosis – 10, leucoplakia– 11, leucokeratosis – 8, pachy<strong>de</strong>rmia – 12) un<strong>de</strong>rwentfibroendoscopic interventions un<strong>de</strong>r the topical anesthesia.In the majority of cases (60%) surgery was performed onoutpatient basis. “Nd:YAG” laser vaporization, in somepatients combined with diathermoexcision, was used.Complete eradication of the lesion (polyp or area ofdyskeratosis ) was obtained in all the cases. In 55 cases(88,7%) eradication was obtained in one session. Theobtained results <strong>de</strong>monstrate that the method proposed isan effective treatment for chronic hyperplastic lesions ofthe larynx that has a consi<strong>de</strong>rable economic effect and canbe used as an alternative to conventional surgery.РезюмеФиброэндоскопические вмешательства под местнойанестезией были проведены у 65 больных с хроническимигиперпластическими поражениями гортани(полипозная гиперплазия голосовых складок, в томчиcле на фоне хронического гиперпластического ларингита– 24, хронический гиперпластический ларингитс гиперкератозом –10, лейкоплакия – 11, лейкокератоз– 8, пахидермия – 12 случаев). В большинствеслучаев (65,7%) операции проводились амбулаторно.Использована лазерная деструкция с применением“Nd:YAG” лазера, у некоторых пациентов в сочетаниис диатермическим удалением. Полная эрадикациявидимых поражений гортани (полипы или дискератоз)оказалась возможной во всех случаях. В 55 случаях(88,7%) была достигнута полная эрадикация заодин сеанс. Результаты показывают, что предложенныйметод является эффективным способом лечения прихронических гиперпластических поражениях гортани,имеет значительный экономический эффект и можетбыть использован как альтернатива традиционной хирургии.
Ştiinţe MedicaleMETODE DE MIRINGOPLASTIE:ISTORIC ŞI ACTUALITĂŢI_______________________________________Andrei Antohi, dr. în medicină, conf. univ.,Sergiu Vetricean, dr. în medicină, conf. univ.,Evghenia Ţivirenco, medic-rezi<strong>de</strong>ntClinica <strong>de</strong> otorinolaringologie SCR143Aсtualitatea temei. Restabilirea integrităţii membraneitimpanice este actualmente una dintre cele maiimportante şi dificile probleme ale cofochirurgiei. Înprezent există o diversitate <strong>de</strong> meto<strong>de</strong> chirurgicale înmiringoplastie, cu utilizarea <strong>de</strong> auto-, homo- şi alotransplante.În pofida implementării noilor meto<strong>de</strong> <strong>de</strong>tratament cofochirurgical, problema miringoplastieirămâne nesoluţionată <strong>de</strong>finitiv. Restabilirea integrităţiianatomice a membranei timpanice, cu scopul ameliorăriiauzului, este o prioritate în otochirurgie.Primele date istorice <strong>de</strong>spre miringoplastie ţin<strong>de</strong> anul 1640 şi se referă la chirurgul german MarcusBanzer. El a folosit pentru închi<strong>de</strong>rea perforaţieimembranei timpanice stratul extern al vezicii biliare<strong>de</strong> porc, subţiate şi unite cu un tub amplasat în conductulauditiv extern (CAE).În 1841, Garsley a plasat un bulete <strong>de</strong> vată umezitcu ulei pe perforaţia membranei timpanice. Aceastămetodă se foloseşte şi în prezent, cu scop <strong>de</strong> a stabilipreoperatoriu pronosticul miringoplastiei.Otochirurgul Toynbee, în 1853, cu scopul <strong>de</strong> aacoperi perforaţia membranei timpanice, a folosit oplacă subţire <strong>de</strong> cauciuc, unită cu un fir <strong>de</strong> argint pentruamplasarea mai comodă pe perforaţie. Proteza afost numită „membrana timpanică artificială”.Metoda cauterizării marginilor perforaţiei timpanicepentru a o închi<strong>de</strong> a fost <strong>de</strong>scrisă <strong>de</strong> Roosa înanul 1876. În acest scop el folosea nitrat <strong>de</strong> argint.Acidul tricloracetic a fost utilizat <strong>de</strong> către Okuneff în1895. În 1919 Yoyrit şi mai târziu Linn au observatmai multe reuşite după cauterizarea multiplă a perforaţieicu aplicarea ulterioară a unui mentor <strong>de</strong> bumbac,prelucrat cu ulei.Metoda chirurgicală <strong>de</strong> restabilire a membraneitimpanice a fost introdusă <strong>de</strong> Berthold în 1878, fiindnumită „miringoplastie”. El plasa un mentor <strong>de</strong> leucoplastpe perforaţie pentru 3 zile, pentru mobilizareaepiteliului, apoi aplica o grefă subţire cutanată. Metodalui Berthold a fost utilizată <strong>de</strong> Ely (1881), Tangenman.Eşecurile în miringoplastie au stopat perfecţionareaacestei intervenţii până la începutul anilor ’50 aisecolului XX.În 1952 Wullstein, apoi Zollner în 1953 publicămetoda da miringoplastie cu un lambou cutanatgros, liber cu o rată performantă <strong>de</strong> reuşită.Grefa era prelevată <strong>de</strong> pe braţ sau din regiunea retroauriculară.Aceiaşi chirurgi au folosit pentru primadată microscopul chirurgical în miringoplastie.Pe parcursul a câţiva ani, grefa cutanată a fost transplantul<strong>de</strong> elecţie în miringoplastie. În scurt timp, <strong>de</strong>zavantajeleacestei meto<strong>de</strong> au <strong>de</strong>venit evi<strong>de</strong>nte: <strong>de</strong>scuamareaexcesivă în CAE, care necesită toaleta frecventă,apariţia multiplelor perforaţii cauzate <strong>de</strong> prezenţafoliculilor piloşi, glan<strong>de</strong>lor sebacee şi sudoripare.În 1956 Zollner, urmând sugestia lui Unterberger,primul a utilizat grefa din fascia lata. În 1958 Heermanna început să folosească autofascia temporală.În 1960, in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt unul <strong>de</strong> altul, Shea şi Tabb au<strong>de</strong>scris miringoplastia cu utilizarea grefei <strong>de</strong> venă.Wullstein foloseşte grefa labială (1961).La începutul anilor ’60 Ringenberg şi Sterkers aupropus utilizarea ţesutului adipos, obţinut din lobululauricular, abdomen sau fese. Raportul lor conţine 65<strong>de</strong> cazuri operate, cu un succes <strong>de</strong> 85%.Avantajele ţesutului conjunctiv, în comparaţie cugrefele <strong>de</strong> piele, în scurt timp au <strong>de</strong>venit evi<strong>de</strong>nte înlegătură cu înaltul grad <strong>de</strong> reuşită (până la 97,5%).O varietate impunătoare <strong>de</strong> homogrefe au fostpropuse pentru miringoplastie, mai ales materialeconservate: scleră, valve aortale, pericard (Tranbetta,1960); peritoneu (Birch, 1961); meninge. Transplantele,<strong>de</strong> obicei, erau conservate în mertiolat sau alcooletilic <strong>de</strong> 70%. O răspândire largă a avut folosirea <strong>de</strong>homogrefe miringiene conservate. În 1966, Marquetraportează <strong>de</strong>spre 85% succes în folosirea homogrefeitimpanice conservate în cialit. Chelet, în 1967,raportează <strong>de</strong>spre succese mo<strong>de</strong>ste în utilizarea homogrefeimiringiene proaspete. Glasscock şi Houserelatează rata <strong>de</strong> succes <strong>de</strong> 72% în metoda cu conservareahomogrefei timpanice în alcool etilic. Rata asporit până la 90% după conservarea în formal<strong>de</strong>hidă<strong>de</strong> 0,1%.Conservanţii folosiţi pentru homogrefe în<strong>de</strong>plinesccâteva funcţii: antibacteriană, <strong>de</strong>hidrativă (grefa<strong>de</strong>vine mai uşor <strong>de</strong> manipulat), diminuează activitateaantigenică. În afară <strong>de</strong> aceasta, e <strong>de</strong> menţionat căgrefa formalinizată are proprietăţi mai bune <strong>de</strong> vascularizareşi revitalizare.În prezent prezervarea grefei miringiene se facecel mai bine prin combinarea tehnicilor Marquet-Pepkins.Grefa se recoltează, se fixează cu soluţie <strong>de</strong>formal<strong>de</strong>hidă 4% tamponată (Perkins) cu soluţie <strong>de</strong>acid acidoacetic la un pH <strong>de</strong> 5,6, în care se păstrează2 săptămâni. Apoi se <strong>de</strong>seacă grefa şi se spală, iarţesutul este prezervat în continuare în soluţie apoasă1:2000 <strong>de</strong> clorură <strong>de</strong> sodiu şi compuşi organo-mercuriali(Ataman T.).Mateas, în 1972, a studiat utilizarea homocon-
- Page 1 and 2:
Ştiinţe Medicale1ACADEMIA DE ȘTI
- Page 3 and 4:
3S U M A R СОДЕРЖАНИЕ S U
- Page 5 and 6:
5Ion Balica. Destrucţiile pulmonar
- Page 7 and 8:
7Mihail Borş, Victor Cojocaru, Vir
- Page 9 and 10:
9Veronica Gonţa, Zinaida Alexa,Nat
- Page 11 and 12:
11Angela Peltec. Bine-cunoscută vs
- Page 13 and 14:
Ştiinţe MedicaleUn prim pas în r
- Page 15 and 16:
Ştiinţe Medicale15Dacă în anul
- Page 17 and 18:
Ştiinţe Medicale17SĂNĂTATE PUBL
- Page 19 and 20:
Ştiinţe MedicaleFinlandei în Uni
- Page 21 and 22:
Ştiinţe MedicaleTabelul 1Componen
- Page 23 and 24:
Ştiinţe Medicaleeficacităţii in
- Page 25 and 26:
Ştiinţe MedicaleLes sources d’i
- Page 27 and 28:
Ştiinţe Medicalea chetuielilor î
- Page 29 and 30:
Ştiinţe Medicalenontransmissibile
- Page 31 and 32:
Ştiinţe Medicaleохранени
- Page 33 and 34:
Ştiinţe Medicaleски, при о
- Page 35 and 36:
Ştiinţe Medicale35жизнь, а
- Page 37 and 38:
Ştiinţe Medicale”старые
- Page 39 and 40:
Ştiinţe Medicale39Tabelul 2Analiz
- Page 41 and 42:
Ştiinţe Medicale(p
- Page 43 and 44:
Ştiinţe MedicaleVârsta medie a p
- Page 45 and 46:
Ştiinţe Medicaledul chirurgical a
- Page 47 and 48:
Ştiinţe Medicaleminuat la 1 săpt
- Page 49 and 50:
Ştiinţe Medicale2006 în secţia
- Page 51 and 52:
Ştiinţe Medicale51de ventricul st
- Page 53 and 54:
Ştiinţe Medicalefunctional ischem
- Page 55 and 56:
Ştiinţe Medicale551. Trombectomia
- Page 57 and 58:
Ştiinţe Medicaletecţia miocardic
- Page 59 and 60:
Ştiinţe Medicalecu sânge, el tot
- Page 61 and 62:
Ştiinţe Medicalere ale valvei, da
- Page 63 and 64:
Ştiinţe Medicaleticul de DSV cu s
- Page 65 and 66:
Ştiinţe Medicale8. Sidi D. Maladi
- Page 67 and 68:
Ştiinţe Medicale67reconstructivă
- Page 69 and 70:
Ştiinţe Medicale69dă la întreba
- Page 71 and 72:
Ştiinţe Medicaleţesuturi, în ac
- Page 73 and 74:
Ştiinţe Medicalebilizarea ţesutu
- Page 75 and 76:
Ştiinţe Medicalerac. Cardiovasc.
- Page 77 and 78:
Ştiinţe Medicale77tanil 1-2 mkg/k
- Page 79 and 80:
Ştiinţe MedicaleThe technique of
- Page 81 and 82:
Ştiinţe Medicale81Indicaţia prin
- Page 83 and 84:
Ştiinţe MedicaleConcluzii1. Atitu
- Page 85 and 86:
Ştiinţe Medicale1. Examene radiol
- Page 87 and 88:
Ştiinţe Medicale6. Dallemagne B.,
- Page 89 and 90:
Ştiinţe Medicalede datele noastre
- Page 91 and 92: Ştiinţe Medicale3. Dual Mesh; 4.
- Page 93 and 94: Ştiinţe Medicale93Figura 1. Repar
- Page 95 and 96: Ştiinţe Medicalefaptul că utiliz
- Page 97 and 98: Ştiinţe MedicaleLimfom non-Hodgki
- Page 99 and 100: Ştiinţe Medicale99strumentale sau
- Page 101 and 102: Ştiinţe Medicale6. David J.K., Bo
- Page 103 and 104: Ştiinţe Medicale103la debutul bol
- Page 105 and 106: Ştiinţe Medicale105DIALIZA ŞI TR
- Page 107 and 108: Ştiinţe Medicale14. Weinberger H.
- Page 109 and 110: Ştiinţe MedicaleFigura 3. Durata
- Page 111 and 112: Ştiinţe Medicaleas the threshold
- Page 113 and 114: Ştiinţe Medicale6. Basha J., Dewi
- Page 115 and 116: Ştiinţe Medicaleconstituie 46%. C
- Page 117 and 118: Ştiinţe Medicale15. Klotz T., Sac
- Page 119 and 120: Ştiinţe Medicaleucocitar s-a depi
- Page 121 and 122: Ştiinţe Medicale2010, în secţia
- Page 123 and 124: Ştiinţe Medicaleoperaţi deschis,
- Page 125 and 126: Ştiinţe Medicalemm Hg versus valo
- Page 127 and 128: Ştiinţe Medicaleдавление,
- Page 129 and 130: Ştiinţe Medicale129Dimensiunile c
- Page 131 and 132: Ştiinţe Medicale(ESWL) etc. Litot
- Page 133 and 134: Ştiinţe Medicalerata de succes a
- Page 135 and 136: Ştiinţe Medicale135ORLCHISTUL BRA
- Page 137 and 138: Ştiinţe Medicaleces in adult case
- Page 139 and 140: Ştiinţe Medicalea fost ablaţia c
- Page 141: Ştiinţe MedicaleMaterial şi meto
- Page 145 and 146: Ştiinţe Medicale145PRIMA EXPERIEN
- Page 147 and 148: Ştiinţe Medicalepostoperatorie.
- Page 149 and 150: Ştiinţe Medicale149donat. Mastoci
- Page 151 and 152: Ştiinţe Medicale151OFTALMOLOGIEPA
- Page 153 and 154: Ştiinţe MedicaleCapsulorexis circ
- Page 155 and 156: Ştiinţe Medicalerecesie muscular
- Page 157 and 158: Ştiinţe Medicalebismus in adults-
- Page 159 and 160: Ştiinţe Medicaleîşi va demonstr
- Page 161 and 162: Ştiinţe Medicalene receptors, and
- Page 163 and 164: Ştiinţe MedicaleHipotensiune 37 9
- Page 165 and 166: Ştiinţe MedicaleTratamentul medic
- Page 167 and 168: Ştiinţe MedicaleРезюмеМе
- Page 169 and 170: Ştiinţe Medicale169Tabelul 3Valor
- Page 171 and 172: Ştiinţe Medicale171apare tromboza
- Page 173 and 174: Ştiinţe MedicaleTNF, IL6, IL1 şi
- Page 175 and 176: Ştiinţe MedicaleDatele obţinute
- Page 177 and 178: Ştiinţe MedicalePrincipalele tipu
- Page 179 and 180: Ştiinţe MedicaleANESTEZIA REGIONA
- Page 181 and 182: Ştiinţe Medicaleretrobulbar a fos
- Page 183 and 184: Ştiinţe Medicale183terapie sau î
- Page 185 and 186: Ştiinţe MedicaleSEDAREA MONITORIZ
- Page 187 and 188: Ştiinţe Medicalefără a ne teme
- Page 189 and 190: Ştiinţe Medicale189TERAPIE. STUDI
- Page 191 and 192: Ştiinţe MedicaleExaminarea organe
- Page 193 and 194:
Ştiinţe Medicaleobiectivelor stud
- Page 195 and 196:
Ştiinţe MedicaleBibliografie sele
- Page 197 and 198:
Ştiinţe MedicaleConcluzii:1) Afec
- Page 199 and 200:
Ştiinţe Medicalea relevat o creş
- Page 201 and 202:
Ştiinţe Medicalede pacienţi, din
- Page 203 and 204:
Ştiinţe Medicaleantele poliarticu
- Page 205 and 206:
Ştiinţe Medicale7 mm/h. Valoarea
- Page 207 and 208:
Ştiinţe Medicale207p < 0.05primar
- Page 209 and 210:
Ştiinţe Medicale4. Rudwaleit M.,
- Page 211 and 212:
Ştiinţe Medicaleonat valorile nor
- Page 213 and 214:
Ştiinţe MedicaleFitness, Arthriti
- Page 215 and 216:
Ştiinţe Medicaleterapie este foar
- Page 217 and 218:
Ştiinţe Medicaleca inductor al r
- Page 219 and 220:
Ştiinţe Medicaleи чувстви
- Page 221 and 222:
Ştiinţe Medicale221(de 4-5 ori ma
- Page 223 and 224:
Ştiinţe Medicale13. Sperberg K.,
- Page 225 and 226:
Ştiinţe Medicale225GASTROENTEROLO
- Page 227 and 228:
Ştiinţe Medicale227Remisiune comp
- Page 229 and 230:
Ştiinţe Medicalecolitis in remiss
- Page 231 and 232:
Ştiinţe Medicale• un grup nou -
- Page 233 and 234:
Ştiinţe MedicaleIndiferent de rez
- Page 235 and 236:
Ştiinţe MedicaleRezultatele obţi
- Page 237 and 238:
Ştiinţe Medicale2. Bianco A.C., S
- Page 239 and 240:
Ştiinţe Medicaleciroză Child-Pug
- Page 241 and 242:
Ştiinţe Medicale241menstrual estr
- Page 243 and 244:
Ştiinţe Medicalecu gradul disfunc
- Page 245 and 246:
Ştiinţe Medicalecineticii transam
- Page 247 and 248:
Ştiinţe Medicale247NEFROLOGIEEVAL
- Page 249 and 250:
Ştiinţe Medicaleteracţiunea cu f
- Page 251 and 252:
Ştiinţe Medicalevilor la tratamen
- Page 253 and 254:
Ştiinţe Medicalediafi ltration. I
- Page 255 and 256:
Ştiinţe Medicale255Tabelul 1Difer
- Page 257 and 258:
Ştiinţe Medicale5. Lohman T., Kel
- Page 259 and 260:
Ştiinţe MedicaleLa pacienţii cu
- Page 261 and 262:
Ştiinţe MedicaleINTERRELAŢIILEDI
- Page 263 and 264:
Ştiinţe Medicale5. Jespersen B.,
- Page 265 and 266:
Ştiinţe Medicalevârstnic este ad
- Page 267 and 268:
Ştiinţe Medicale267ALERGOLOGIEREZ
- Page 269 and 270:
Ştiinţe MedicaleRezultate şi dis
- Page 271 and 272:
Ştiinţe Medicale după începutul
- Page 273 and 274:
Ştiinţe Medicale273PULMONOLOGIEAS
- Page 275 and 276:
Ştiinţe Medicale3. Blot F., Rayna
- Page 277 and 278:
Ştiinţe Medicale277unilor prepond
- Page 279 and 280:
Ştiinţe MedicalePacientul s-a pre
- Page 281 and 282:
Ştiinţe Medicaleby the abnormal a
- Page 283 and 284:
Ştiinţe Medicaleprima dată ca o
- Page 285 and 286:
Ştiinţe Medicale285CARDIOLOGIECUM
- Page 287 and 288:
Ştiinţe Medicale287Mediile ajusta
- Page 289 and 290:
Ştiinţe Medicalein the European P
- Page 291 and 292:
Ştiinţe Medicaletoda imunoferment
- Page 293 and 294:
Ştiinţe Medicalediovascular înal
- Page 295 and 296:
Ştiinţe Medicale295DIVERSESTRESUL
- Page 297 and 298:
Ştiinţe MedicaleLa fel şi procen
- Page 299 and 300:
Ştiinţe Medicale• sectorul dat
- Page 301 and 302:
Ştiinţe MedicaleStudiul a fost ef
- Page 303 and 304:
Ştiinţe MedicaleА.И. Неспе
- Page 305 and 306:
Ştiinţe Medicalecazul colonului a
- Page 307 and 308:
Ştiinţe Medicalepentru oncologi l
- Page 309 and 310:
Ştiinţe Medicaleof non-radiated r
- Page 311 and 312:
Ştiinţe Medicale311corpului stră
- Page 313 and 314:
Ştiinţe MedicaleBibliografie sele
- Page 315 and 316:
Ştiinţe MedicaleMetodele radiolog
- Page 317 and 318:
Ştiinţe MedicaleРезюмеНа
- Page 319 and 320:
Ştiinţe Medicaleculare este impos
- Page 321 and 322:
Ştiinţe Medicaleîn regim multipo
- Page 323 and 324:
Ştiinţe Medicaledepistat 20 (24,1
- Page 325 and 326:
Ştiinţe MedicaleCVP, %Diametrul v
- Page 327 and 328:
Ştiinţe Medicaletraţia muşchilo
- Page 329 and 330:
Ştiinţe Medicale329stazei venoase
- Page 331 and 332:
Ştiinţe Medicaleсопрoтивл
- Page 333 and 334:
Ştiinţe Medicale333Figura 3. a -
- Page 335 and 336:
Ştiinţe Medicalecare se caracteri
- Page 337 and 338:
Ştiinţe Medicale9. Tseng Y., Lee
- Page 339 and 340:
Ştiinţe MedicaleН. А. Петр
- Page 341 and 342:
Ştiinţe Medicale341Indici studia
- Page 343 and 344:
Ştiinţe MedicaleРезюмеПр
- Page 345 and 346:
Ştiinţe MedicaleWELL-KNOWN VERSUS
- Page 347 and 348:
Ştiinţe Medicalein cardiovascular
- Page 349 and 350:
Ştiinţe MedicaleDuctul pancreatic
- Page 351 and 352:
Ştiinţe MedicaleCel mai complex s
- Page 353 and 354:
Ştiinţe Medicalepompă devine nes
- Page 355 and 356:
Ştiinţe Medicale355ANIVERSĂRISav
- Page 357 and 358:
Ştiinţe Medicalecilor de urgenţ
- Page 359 and 360:
Ştiinţe Medicale359Lista fondator