La cules de ingeri
La cules de ingeri
La cules de ingeri
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
AnaBLANDIANALA CULES DE }NGERI
Ana Blandianaexact ceea ce trebuie s[ exprime poezia ]n ]n\elesul superior al cuv`ntului.+i, <strong>de</strong> fapt, lumineaz[ poemele ]n proz[ care, la r`ndul lor, dau culoaremai intens romantic[ versurilor.Mircea IV{NESCU, ]n revista Transilvania, 1977.Motivul somnului =i al dorin\ei <strong>de</strong> repaos, cu vechi r[d[cini ]n poeziarom`neasc[, <strong>de</strong> la Eminescu la Blaga =i mai <strong>de</strong>parte, ]=i leap[d[ crusta <strong>de</strong>tem[ literar[, se ]mbog[\e=te cu o varietate <strong>de</strong> sensuri, a<strong>de</strong>sea divergente,]=i regenereaz[ substraturile =i redob`n<strong>de</strong>=te o nou[, surprinz[toareprospe\ime la Ana Blandiana. Numeroase titluri alese din ultimul ei volumpot figura ]n orice antologie a acestei teme at`t <strong>de</strong> fertile pentru medita\ialiric[ <strong>de</strong> tot<strong>de</strong>auna. Din perspectiva ei, polaritatea via\[-moarte,terestru-spiritual cap[t[ un relief memorabil. Particularitatea acesteirostiri este c[ ]ntr-o form[ echilibrat melodioas[, calm elegiac[, <strong>de</strong> felulunui bl`nd =i inofensiv murmur abia dac[ muzical, spune lucruri <strong>de</strong>loctemperate, nelini=titoare, dureroase. Materialitatea percep\iilor directe sefiltreaz[ ]n sunete <strong>de</strong> o mare puritate. }n[bu=irea con\inutului dramatic]ntr-o formulare dulce somnolent[ este <strong>de</strong> un nea=teptat efect. Con\inutulse conserv[ mai bine <strong>de</strong>c`t ]ntr-o form[ agitat[, aparent mai potrivit[.Densitatea unor straturi reflexive, ale l[untricului, =i eleva\ia, <strong>de</strong>nsitateatopit[ ]n eleva\ia remarcabil[ a tonului, merg foarte bine ]mpreun[ =i dinbizara lor ]ncruci=are se na=te originalitatea nec[utat[, absolut fireasc[ =icurg[toare a acestor versuri capabile s[ ]ntrerup[ o clip[, clipa <strong>de</strong> poezie,iner\ia sufletului.Lucian RAICU, ]n revista Rom`nia Literar[, 1977.Poezia poate s[ propun[ enigme, poate s[ pun[ ]ntreb[ri, dar, <strong>de</strong> obicei=i din cele mai vechi timpuri, nu propune solu\ii =i nu <strong>de</strong>zleag[ probleme.Misterul, surpriza, neprev[zutul sunt prielnice producerii fiorului poetic.}n aceast[ ordine <strong>de</strong> i<strong>de</strong>i, =i iar[=i spre folosul poeziei sale, Ana Blandianaevit[, ]n general, ]ncerc[rile <strong>de</strong> simbolizare (primejdioase <strong>de</strong> obicei pentruvaloarea poetic[) =i las[ lucrurile s[-=i continue =i ]n poezie mersul lorfiresc, ascuns uneori, enigmatic, dar niciodat[ for\at cu scopul <strong>de</strong>-a<strong>de</strong>monstra ceva, =i f[r[ alt imbold <strong>de</strong>c`t acela al g`ndirii poetice care afl[corela\ii ]n ad`ncime =i ]nal\[ ]n poezie, f[r[ s[ le ]nfrumuse\eze artificial,cele mai simple =i mai fire=ti lucruri. [...]Poezia Anei Blandiana inspir[ simpatie =i ]ncre<strong>de</strong>re. Te ]n<strong>de</strong>amn[ s-orecite=ti =i trece cu succes <strong>de</strong>plin proba recitirii. Observ <strong>de</strong> asemenea cu338
Strengthen lea<strong>de</strong>rshipand managementWORKFORCEACTION PLAN10The Fellowship of the Museums Association(FMA) is being relaunched in 2013, offering areflexive professional <strong>de</strong>velopment structureand qualification to encourage participants tocontinue <strong>de</strong>veloping their personal andprofessional skills at senior level. The FMArecognises outstanding contribution to thesector; this inclu<strong>de</strong>s, for example, leadingchange in an organisation or area of practice.The MA has also partnered with Creative &Cultural Skills to help individuals find the rightopportunities for them. The MA’s online Findan Event facility has been expan<strong>de</strong>d to offer alisting service for training and <strong>de</strong>velopmentopportunities across the UK, filtered by areaof work, date, region and type of event.Others are also focusing on lea<strong>de</strong>rship as theyrecognise the need for change to <strong>de</strong>al withthe current challenges facing the sector:learning sets across Scotland, includingthose tailored towards emerging lea<strong>de</strong>rs.“lad<strong>de</strong>r of opportunities”, ranging from shortcourses, fellowships and board<strong>de</strong>velopment. The programme has beennamed as the new <strong>de</strong>livery partner for theDeveloping Resilient Lea<strong>de</strong>rshipcommissioned grant, a £1.8m fund from ArtsCouncil England, which will focus on<strong>de</strong>veloping diverse lea<strong>de</strong>rship talent basedon learning from scoping surveys an<strong>de</strong>valuation across museums, libraries andthe arts in 2013. Learning from thisprogramme should be shared with otherschemes, like that of the British Museumoutlined below, and with museums,especially MPMs.called Fresh Leads where individuals inpartner museums can bring new i<strong>de</strong>as,<strong>de</strong>velop them with the help of peer supportand acquire the lea<strong>de</strong>rship skills andbehaviours nee<strong>de</strong>d to put them into action.This focus on i<strong>de</strong>as gives networkparticipants a sense of purpose and offerspeople who may not be at the most seniorlevel the opportunity to participate,recognising that lea<strong>de</strong>rship behavioursshould be spread throughout a successfulorganisation.by Missions Mo<strong>de</strong>ls Money, is <strong>de</strong>signed tohelp participants renew their mission,reconfigure their business mo<strong>de</strong>l and revisetheir approach to money. The programmeoffers ‘hack’ days and provocations onrelevant topics, and gives emerging an<strong>de</strong>stablished lea<strong>de</strong>rs self-gui<strong>de</strong>dopportunities to build resilience bothindividually and within their organisation. Itspans charities, cultural heritage and thearts, welcoming all voices and so bringingtogether a range of participants who mayhave different experiences but share manyof the same challenges. The network’s initialphase runs until 2014 and Mission Mo<strong>de</strong>lsMoney is working out long term fundingarrangements. There are a range ofnetworks and <strong>de</strong>velopment opportunitiesthrough which individuals can find thelearning style that works for them; forexample, the Women Lea<strong>de</strong>rs in Museumsself-fun<strong>de</strong>d and managed peer networks.are addressing lea<strong>de</strong>rship and managementthrough knowledge sharing schemesfun<strong>de</strong>d by Arts Council England. Theseinclu<strong>de</strong> SHARE Museums East in the East ofEngland, fun<strong>de</strong>d through the museum<strong>de</strong>velopment fund; East Midlands MuseumService’s Lea<strong>de</strong>rship Development Initiative,supported by strategic funding; and OxfordASPIRE, supported by MPM funding, whichoffers a national programme but also workswithin the Berkshire, Oxfordshire,Buckinghamshire region.Many consultation respon<strong>de</strong>nts also pointedto external expertise to stimulate lea<strong>de</strong>rship<strong>de</strong>velopment. In examples ranging from theStrategic Change Fund’s lea<strong>de</strong>rship<strong>de</strong>velopment programme in Scotland (from2003-06), which paired museum lea<strong>de</strong>rs withmentors from different sectors, to theLearning programme (ongoing), wherementors are senior local authority staff, thekey appears to lie in <strong>de</strong>veloping long-termrelationships that enable lea<strong>de</strong>rs to learnfrom others with different perspectives.Management skills are different to thosenee<strong>de</strong>d for lea<strong>de</strong>rship, a point ma<strong>de</strong>consistently in consultation responses.Where lea<strong>de</strong>rship is about implementingchange, good management is about doingthe same things well. The sector needscompetent management throughoutorganisations, especially where manyindividuals have expanding job roles.Alongsi<strong>de</strong> better signposting to trainingopportunities for management, fun<strong>de</strong>rs havegradually recognised the need for grants tosupport improved management and enableorganisations to be more sustainable andresilient. HLF’s strategic plan for 2013-18places emphasis on better management oforganisations and heritage; this can inclu<strong>de</strong>specific training as part of a grant applicationor other mentoring and learning opportunities(see the section on CPD for all staff formore information about approaches toknowledge sharing).
Ana BlandianaO constatare preliminar[ poate fi aceea c[ fiecare carte semnat[ <strong>de</strong>Ana Blandiana ]=i are individualitatea proprie. Poeta nu-=i str`nge versurile]n volume oric`nd =i indiferent cum: buc[\ile asamblate ]ntr-o culegerea<strong>de</strong>r[ la un acela=i timbru sufletesc fundamental, pivoteaz[ ]n jurul unuimotiv sau unui sens orientativ centrant.Dumitru MICU, ]n revista Rom`nia Literar[, 1978.Cu Octombrie, noiembrie, <strong>de</strong>cembrie, Ana Blandiana ancoreaz[ ]nmitologic, mai propriu spus ]=i mitologizeaz[ medita\ia liric[, ]=i proiecteaz[]n mit aventura pe t[r`mul crea\iei, aventur[ orientat[ <strong>de</strong> o continu[ =iimplicit[ medita\ie asupra fenomenologiei actului creator. Piesele cecompun volumul se integreaz[, prin convergen\a semnifica\iilor, ]ntr-oviziune totalizant[, ]ntocmesc, <strong>de</strong> fapt, un singur poem, ]n care este celebratmiracolul na=terii Poemului. [...] Aceast[ culegere preludiaz[ Somnuldin somn, volum ]n care poeticul nu tin<strong>de</strong> s[ se realizeze — sau s[ provoaceo impresie c[ s-ar realiza — ]n afara artisticului, c[ s-ar comunica ]nstarea genuin[. Avem aici o poezie <strong>de</strong> rafinament, generat[ <strong>de</strong> fine\easugestiei, <strong>de</strong> efectele <strong>de</strong> ton =i culoare, <strong>de</strong> accentul insolit al emo\iei, <strong>de</strong>imprevizibilul nuan\ei, <strong>de</strong> inefabilul pictural, <strong>de</strong> magia verbal[. Resorturilelirismului sunt <strong>de</strong>clan=ate <strong>de</strong> vibra\ia senza\iei fine, a senza\iei intelectualizate,care, transmi\`nd palpitul vie\ii elementare, sugereaz[ implicitmi=c[rile cosmice la care particip[ f[r`ma <strong>de</strong> existen\[ imobilizat[ ]nimagine. Propensiunii spre reflexivitate din prece<strong>de</strong>ntele volume i s-asubstituit, ]n Somnul din somn, o tehnic[ special[ a select[rii <strong>de</strong>taliuluipercutant =i a filtr[rii lui prin senza\ia con=tientizat[, o art[ sui-generisa ]n[l\[rii cu mijloace pur lirice a reprezent[rilor sensibile la i<strong>de</strong>e. Priveli=ti<strong>de</strong> toate zilele dob`n<strong>de</strong>sc prin transfigurarea artistic[ propriet[\iincantatorii, copacii, fructele, frunzele, p[s[rile r[sp`n<strong>de</strong>sc iriz[ri <strong>de</strong> t[r`mfantastic. }n imagina\ia Anei Blandiana via\a este vis: vis ]ntr-un alt vis,visat la r`ndul lui <strong>de</strong> c[tre cineva care e visat <strong>de</strong> c[tre un altul, =i el visat —=i tot astfel, la infinit. De aici =i titlul: Somnul din somn. Prin absolutizare,poeta construie=te viziunea unui univers himeric, aflat ]ntr-un stadiuprecreatural, existent doar ca pur[ posibilitate, ca n[lucire difuz[. Totul,]n acest spa\iu al increatului, e doar o p[rere, iluzie, proiec\ie a fantasmelorspiritului celui ce „m[ viseaz[“.Dumitru MICU, ]n revista Rom`nia Literar[, 1982.340
<strong>La</strong> <strong>cules</strong> ]ngeriCe frapeaz[ ]n poezia mai nou[ a Anei Blandiana este, ]n planulsensului poetic, al fondului principal <strong>de</strong> sentimente =i i<strong>de</strong>i, al st[rii lirice<strong>de</strong>ci, tendin\a <strong>de</strong> ad`ncire ]n metafizic, <strong>de</strong> revizuire a condi\iei psihologice]n numele unei con=tiin\e a frustr[rii =i al orgoliului nelimit[rii, iar, ]nplanul semnului poetic, al expresivit[\ii, o anume usc[ciune a dic\iunii,<strong>de</strong>colorarea stilistic[ prin migra\iunea imagina\iei propriu-zis poetice sprediscursul reflexiv care sacrific[ <strong>de</strong>seori plasticitatea ]n favoarea subtilit[\ii.„Sunt ca o s[m`n\[-ngropat[/ Care nu vrea s[ se fac[/ Nici plant[, nicip[m`nt“, spune poeta, =i acest refuz echivalent cu o in<strong>de</strong>cizie poate fisocotit premisa afectiv[ a unui excurs reflexiv-liric cu multe varia\iuni peo aceea=i tem[: g`lceava spiritului cu litera; iat[ =i varia\iunile, ]n simetriesemantic[: suflet-trup, vis-realitate, entitate-nume; cele dint`i suntcuprinse, exprimate sau condi\ionate <strong>de</strong> celelalte, locuiesc ]n ele, dar suntsau tind s[ fie mai mult ori dincolo <strong>de</strong> ele; sunt, oricum, <strong>de</strong> o alt[ esen\[.Nu e un lucru nou la Ana Blandiana frecventarea acestei teme cu r[d[cini]n antichitatea elin[ =i recuperat[ <strong>de</strong> toate marile poetici <strong>de</strong> dup[ Rena=tere,dar ]n nici una din c[r\ile anterioare ale poetei nu era at`t <strong>de</strong> insistent[ caacum, ]n Ochiul <strong>de</strong> greier, preocuparea <strong>de</strong> exprimare ]n poezie a inconfortabileitensiuni ]ntre spirit =i liter[. [...] Toate acestea sunt consecin\ele,tulburi =i nelini=tite ]n fond, limpezi =i calme ]n expresie ale insisten\eireflexive asupra fatalei scind[ri ontologice, asupra ina<strong>de</strong>cv[rii treptate =idureroase a „literei“ la „spirit“, a „trupului“ la „suflet“, a „realit[\ii“ la„vis“, ]n fine a „numelui“ la ceea ce nume=te; con=tiin\a limitei ]nseamn[aici recunoa=terea naturii ne]nduplecate a „literei“; ]n contrapunct, unsentiment paradoxal: ]ncre<strong>de</strong>rea ]n „liter[“ tocmai pentru c[, ne]nduplecat[fiind, las[ „spiritului“ iluzia unei revan=e ]n timp, ]n sensul ]n care]nghe\area este =i moarte, =i am`nare a mor\ii. O astfel <strong>de</strong> am`nare prin]nghe\ este poezia.<strong>La</strong>uren\iu ULICI, ]n revista Contemporanul, 1981.Cu c`t poezia Anei Blandiana se clasicizeaz[ ca \inut[ =i expresie (p`n[la eminescianizare uneori), cu at`t ea ]=i scoate mai la suprafa\[ sursele<strong>de</strong> nelini=te, <strong>de</strong> alarm[, <strong>de</strong> panic[. Un mod securizant <strong>de</strong> a scrie, ordonat,geometric, ]n care cuvintele: „Rotun<strong>de</strong> suprafe\i <strong>de</strong> sunet/ Zim\ate-n jur<strong>de</strong> ]n\eles“ sunt mone<strong>de</strong> temeinic b[tute, transmite aici un ascu\itsentiment <strong>de</strong> insecuritate. „Cu viziera z`mbetului/ Cobor`t[ etan= pestefa\[“ poeta emite un „\ip[t continuu“. Cele dou[ aspecte, „<strong>de</strong> form[“ =i„<strong>de</strong> con\inut“, ale acestei opere lirice: tendin\a spre concentrarea clasic[ =i341
Ana Blandiana=tiin\a <strong>de</strong> a cristaliza un fel <strong>de</strong> suferin\[ difuz[, ne]n\eleas[, se conjug[ ]nutopia unui poem monovocalic. [...]Ana Blandiana creeaz[ o lume miraculoas[, str[lucitoare [...]. <strong>La</strong>prima ve<strong>de</strong>re am putea spune c[ lumea evocat[ <strong>de</strong> poet[ este cea maibun[ dintre lumi. Nu e ]ns[ a=a, pentru c[ o angoas[ discret[, dar mereuperceptibil[, ]nfioreaz[ fiecare atom din acest univers zugr[vit ]n albtragic (culoarea poeziei Anei Blandiana). Aceast[ angoas[ e <strong>de</strong> natur[filosofic[ (poeta scrie cu marile c[r\i ale culturii ]n fa\[, cu Platon ]nprimul r`nd) =i ea provine din con=tiin\a scind[rii existentului, a <strong>de</strong>dubl[riifiin\ei. Ecranul poeziei Anei Blandiana e ]n volumul <strong>de</strong> fa\[ (Ochiul <strong>de</strong>greier, n. e.) memoria trecutului fabulos, mitic, al unei alte st[ri, <strong>de</strong>plenitudine, memoria oului primordial evocat ]ntr-o splendid[ cosmogoniespus[ ca o roman\[. [...] Teama, nelini=tea exprim[ aici nostalgia originilormitice, <strong>de</strong> care ne amintim prin reminiscen\e =i la care, poate, c`ndva, nevom ]ntoarce: „Cine-a gre=it =i p`n[ c`nd?“ (s. n.) se ]ntreab[ poeta,n[d[jduind c[ ]n al\i timpi se va na=te un nou „ou perfect plutind pe ape“.P`n[ atunci ]ns[ trebuie s[ ne supunem celui care „a gre=it“. P[r\ile carerezult[ din scindare se <strong>de</strong>dubleaz[ la r`ndul lor. E ceva ce explic[sentimentul <strong>de</strong> incertitudine propriu acestui univers poetic ]n care lucrurileau c`nd o fa\[, c`nd alta, opus[ celei dint`i. P[m`ntul e un e<strong>de</strong>n, darunul bolnav. [...] Ana Blandiana ]ncearc[ ]ns[ s[ corecteze ceea ce s-a„gre=it“, eroarea tragic[ a ]njum[t[\irii =i fragment[rii unit[\ii primordiale(„oul perfect, t[iat ]n dou[“) experiment`nd pe cont propriu noi feluri <strong>de</strong>a muri, dar =i <strong>de</strong> a se na=te =i <strong>de</strong> a tr[i. Profesori ]i sunt ]n aceast[ privin\[mai ales frunzele, plantele, pomii. Se poate vorbi ]n acest sens <strong>de</strong> un„mo<strong>de</strong>l vegetal“ ]n poezia <strong>de</strong> azi a Anei Blandiana.Valeriu CRISTEA, ]n revista Rom`nia Literar[, 1981.Aproape cu fiecare poezie, ]n Stea <strong>de</strong> prad[, poeta impune sentimentulancor[rii ]n esen\ial. Prin drastice comprim[ri, prin filtr[ri repetate,prin <strong>de</strong>nsific[ri <strong>de</strong> sugestii ea creeaz[ un spa\iu auster =i <strong>de</strong> tensionatetr[iri, un spa\iu ]n care Poezia nu mai este „c`ntec“, ci „\ip[t“: „O virgul[,c`teva pietricele,/ Pu\in[ z[pad[,/ Un fir sub\ire <strong>de</strong> soare./ Mai multecase =i crengi—/ Ce recuzit[ mo<strong>de</strong>st[/Pentru <strong>de</strong>clan=area \ip[tului!/|ip[tul / }ncerc`nd s[ se-aga\e cu unghiile / +i lunec`nd mereu ]napoi /Pe pere\ii <strong>de</strong> sticl[, /}ncerc`nd s[ urce / Rupt ]n buc[\i / Cl[dite una pestealta./ Echilibru nesigur./ P`n[ la din\ii / }ncle=ta\i cu s[lb[ticie / }nt[cerea f[r[ sf`r=it.“342
<strong>La</strong> <strong>cules</strong> ]ngeriConcizie, directitate, transparen\[, ]ncre<strong>de</strong>re ]n eficien\a poetic[ a„recuzitei mo<strong>de</strong>ste“, acestea sunt elementele <strong>de</strong> atitudine literar[ care structureaz[,stilistic vorbind, volumul <strong>de</strong> acum, Stea <strong>de</strong> prad[. Dar ele nu aparabia azi la Ana Blandiana. }nc[ ]n 1973 Ion Pop, ]n Poezia unei genera\ii,remarca la ea un spa\iu aproape epurat <strong>de</strong> metafore, p[r`ndu-i-se c[ „unicul<strong>de</strong>mers e acela <strong>de</strong> a vida o scen[, pentru ca ]n spa\iul creat „mesajul“ s[poat[ suna nestingherit“. Mai trebuie spus c[ tendin\a semnalat[ <strong>de</strong> IonPop azi s-a accentuat, =i c[ ea a fost ]nso\it[, pe parcurs, <strong>de</strong> activarea tot maipronun\at[ a fondului dramatic al acestei poezii, a resurselor ei <strong>de</strong> nelini=te=i ]ncordare. <strong>La</strong> ]nceputuri acestea erau, ]n poezia Anei Blandiana, realit[\imai mult b[nuite, latente.Ne apare acum ]nc[ mai limpe<strong>de</strong> c[ laconismul, at`t <strong>de</strong> severelecompact[ri <strong>de</strong> materie liric[, elimin[ri =i contrageri sunt la Blandianareflexe ale unei <strong>de</strong>termin[ri interioare: acea nedomolit[ sete <strong>de</strong> recluziune,<strong>de</strong> retragere, <strong>de</strong> ]nchi<strong>de</strong>re ]n sine, resim\it[, ]n Stea <strong>de</strong> prad[, ca unimpuls c[ruia nimic nu i se poate opune. S[ nu se vad[ aici un refuz alrealului, al concretului vie\ii, fiindc[ nu este, ci o c[utare dramatic[, <strong>de</strong> ost[p`nit[ fervoare, a i<strong>de</strong>ntit[\ii esen\iale, a sinelui profund. C[tre “o fug[]n tine ]nsu\i c`t mai ad`nc, / De afar[, din calendar“, ]n<strong>de</strong>amn[, =i se]n<strong>de</strong>amn[, poeta: „O fug[ f[r[ oprire, /Mereu ]nl[untru“. Act <strong>de</strong>„]nchi<strong>de</strong>re“ care ]ns[ taie un drum, <strong>de</strong>sface o necesar[ cale spre t[inuitelesedii ale omenescului din ad`ncuri.Gabriel DIMISIANU, ]n revista Romania literar[, 1986.[...] dac[ lucrurile ar sta doar astfel, ]n frumuse\e, eufonie, solaritate<strong>de</strong> fream[t pur, numai ]n alinturi, candori =i plin[t[\i, totul ar <strong>de</strong>veni nuat`t monoton, c`t fals. A<strong>de</strong>v[rul este c[, r[zuind strat dup[ stratpalimpsestul, vom putea citi textul originar ca pe o monografie a nelini=tii(nu Angst, ci inquietu<strong>de</strong>). „Mi s-a spus s[ te caut,/ Nu s[ te g[sesc“, sun[un final <strong>de</strong> poem al Anei Blandiana, iar Sensul (altfel, adic[ barbian, spus,drumul „dup[ melci“) nu se las[ prins <strong>de</strong>c`t at`t c`t s[ scape. „Jos, ]nvraful <strong>de</strong> foi u<strong>de</strong>“, „zidul <strong>de</strong> var“ nu ]nvie <strong>de</strong>c`t pentru a se pier<strong>de</strong> din nou,dar pentru „ungherul ad`nc“ al g`ndului, abia „morm`ntul <strong>de</strong> foi“ =icornul f[r`mat transform[ c`ntecul (simplu) ]n <strong>de</strong>sc`ntec. Sub „]nz[uatulargint“ din cuvintele Anei Blandiana se ascun<strong>de</strong> a<strong>de</strong>seori, fragil darame\itor, semnul <strong>de</strong> ]ntrebare, dincolo <strong>de</strong> faldurile catifelate palpit[nelini=tea, incertitudinea, =i ceea ce primeaz[ este tocmai voin\a <strong>de</strong> exorcizare,sau, mai <strong>de</strong>grab[, <strong>de</strong> estetizare a acestora.[...]343
Ana Blandiana+i dac[ pentru Ana Blandiana poezia este, cum ]ns[=i afirm[,o „]naintarelogic[ din cuv`nt ]n cuv`nt, p`n[ ]ntr-un loc ]n care sensul se <strong>de</strong>schi<strong>de</strong><strong>de</strong>odat[ nea=teptat <strong>de</strong>asupra golului“, ]naintare al c[rei sens este„aceast[ realizare a golului <strong>de</strong> <strong>de</strong><strong>de</strong>subt, aceast[ emo\ie brusc[ ]n fa\ahotarului asumat, aceast[ oprire, mai revelatoare <strong>de</strong>c`t continuareaincon=tient[ a drumului pe <strong>de</strong>asupra pr[pastiei“ — atunci proza reprezint[tocmai ]naintarea con=tient[ a drumului, prefer`nd ]ntot<strong>de</strong>aunamiraculosului „]ntreb[rile f[r[ r[spuns din care (acesta) se na=te ]n celedin urm[“.Dan. C. MIH{ILESCU, revista Ateneu, 1987.Gestul <strong>de</strong>-a scrie constituie pentru Ana Blandiana un act existen\ial<strong>de</strong>finitoriu, un <strong>de</strong>stin la care a fost „condamnat[“ dar pe care =i l-a asumat,o formul[ <strong>de</strong> echilibru „]ntre perfecta, precara materie =i spiritul fragil, <strong>de</strong>ne]nvins“, statutul ei ontologic, o modalitate catexochen a ceea ce poeta]n\elege prin o ]nflorire a verbului a fi“, o arm[ eficace <strong>de</strong> o exagerat[simplitate a unei con=tiin\e „nelini=tit[ <strong>de</strong> fragilitatea libert[\ii sale“opun`ndu-se cu obstinat[ <strong>de</strong>mnitate ofensivei <strong>de</strong>voratoare =i mutilant[ atehnolatriei, reific[rii, a ipostazelor lui a avea („orice posesie e o <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>n\[“).Se ]nt`mpl[ uneori ca o scriitur[ august[ s[ disimuleze opernicioas[ incon=tien\[ existen\ial[. Dar fumisteria stilistic[ nu poatedura la infinit, p`n[ la urm[ î=i <strong>de</strong>conspir[ ipostaza <strong>de</strong> sordid[ incurieetic[. <strong>La</strong> Ana Blandiana scriitura nu e, dimpotriv[, <strong>de</strong>c`t expresia „public[“a unei intimit[\i genuine, <strong>de</strong> o distinc\ie =i integritate moral[ „sansreproche“. Ana Blandiana nu experimenteaz[, nu mimeaz[ scriituri, cistilul o reprezint[, \`=ne=te spontan, dar egal cu sine, f[r[ note disonante,din ad`ncul unui suflet „setos <strong>de</strong> durat[ =i amintire“, ca unicul sens carei-a fost oferit sub soare.Radu ENESCU, revista Familia, 1988.Ultimul volum al Anei Blandiana, Arhitectura valurilor, ofer[ unexemplu <strong>de</strong> radicalizare moral[ ]n limitele unei formule lirice bine cunoscute,inconfundabile. Poeta, torturat[ <strong>de</strong> imaginea unei realit[\i <strong>de</strong>gradate, esteacum o con=tiin\[ invulnerabil[, miz`nd — se pare — totul pe carteacurajului. Faptul este echivalent cu un nou pact, <strong>de</strong>sigur tensionat, curealul. Mul\i se ]ntreab[ dac[ lirica sa are <strong>de</strong> c`=tigat sau <strong>de</strong> pierdut <strong>de</strong> aici.De=i datate (cf. prefa\a), poemele acestea nu ni se par conjuncturale. Aumai <strong>de</strong>grab[ semnifica\ia unui nou ]nceput, a unei a<strong>de</strong>v[rate resurec\ii,344
<strong>La</strong> <strong>cules</strong> ]ngerif[r[ s[ anuleze — cred — nimic din ce a scris ]nainte poeta. Introduc doar,mai pregnant, dimensiunea etic[ ]n ecua\ia liric[. Vin<strong>de</strong>c[ <strong>de</strong> gratuitate.Privind mai ]n urm[, poezia Anei Blandiana d[ expresie, cu gra\ie =inaturale\e, unei confesiuni impregnat[ acut <strong>de</strong> sentimentul vinov[\iei.Poeta ]=i transcrie propriile experien\e =i revela\ii ]ntr-un limbaj rafinat,<strong>de</strong> o stranie somnolen\[ impresional[, ca la Blaga, dar printr-o tr[ireintens personal[, <strong>de</strong>licat[ =i ]n acela=i timp concret[ a lumii. Incertitudinileinterioare ]=i afl[ corespon<strong>de</strong>ntul poetic ]n incertitudinile exterioare,iar zbuciumul gra\ios al fiin\ei — mai t`rziu — ]n inconfortul i<strong>de</strong>ii =i almetaforei esen\ializat[ p`n[ la abstract. }nfr[\it[ cu tot universul, cutoate lucrurile, poeta le ]nv[luie ]ntr-un sentiment <strong>de</strong> mil[ comp[timitoare.Bucuria o ]mparte cu al\ii, dar suferin\a o adun[ toat[ ]n sine. Nu refuz[inefabilul =i nici ritmul ceremonios, aproape solemn; ]n schimb, <strong>de</strong>test[retorica =i literaturizarea excesiv[ a realului. Tendin\a reflexiv[ din unelepoeme, evi<strong>de</strong>n\iind un substrat <strong>de</strong> emo\ii pure, <strong>de</strong> o suavitate u=or cochet[,confer[ mai mult[ incisivitate discursului, sub aparen\a pier<strong>de</strong>rii <strong>de</strong> viziune=i a <strong>de</strong>substan\ializ[rii materiei verbale. Este, <strong>de</strong> fapt, trecerea <strong>de</strong> la <strong>de</strong>taliula esen\ial, <strong>de</strong> la senzualitate la ascez[, <strong>de</strong> la concretul imagistic la constructelirice pu\in mai complicate, ca visul din vis ori „somnul din somn“.Cornel MORARU, ]n revista Vatra, 1990.E greu s[ scrii <strong>de</strong>spre acest volum arestat o bun[ bucat[ <strong>de</strong> vreme f[r[s[ te opre=ti asupra fenomenului Blandiana. F[r[ s[ iei ]n consi<strong>de</strong>rarestarea <strong>de</strong> excep\ie pe care o reprezint[, ]n literatura <strong>de</strong> azi, aceast[ poet[.Anii ’60, care ne-au obi=nuit cu cultul scriitorului, au transformat ]nve<strong>de</strong>te o seam[ <strong>de</strong> autori. }n sensul frumos al cuv`ntului, ve<strong>de</strong>te au fost =iNichita St[nescu =i Ilie Constantin =i Cezar Baltag =i Ion Alexandru =i IonGheorghe =i Adrian P[unescu. I<strong>de</strong>ea <strong>de</strong> talent se lega <strong>de</strong> i<strong>de</strong>ea <strong>de</strong> har, iar harulr[m`nea, chiar =i ]n anii dictaturii, apanajul celor ale=i. Noul val nu ]ntruneadoar simpatiile cititorilor, ci ale tuturor acelora care sperau c[ aceste voci vorrosti a<strong>de</strong>v[rurile unui popor. Blandiana se num[r[ ]ntre ace=tia =i, cu toatecontesta\iile, popularitatea ei, mereu urc[toare, s-a hr[nit cu prisosin\[ tocmaidin credin\a ]n poezie. Din credin\a c[ el, poetul, e un ales.Prea multe dintre ve<strong>de</strong>tele anilor =aizeci au intrat ]n maturitateaaduc[toare <strong>de</strong> ranguri =i pozi\ii sociale, abandon`nd tocmai aceast[ i<strong>de</strong>e:c[ el, poetul, e <strong>de</strong>asupra ]nt`mpl[rilor zilnice ale puterii. C[ el e <strong>de</strong>asupratranzac\iilor cu puterea. Ana Blandiana a refuzat mereu onoarea administrativ[.Dup[ revolu\ie, nu =i-a valorificat extraordinara popularitate.345
Ana BlandianaDimpotriv[, n-a vrut s[ adauge vreun titlu titlului <strong>de</strong> poet. A r[masconsecvent[ i<strong>de</strong>ii morale pe care o reprezint[.Fiecare scriitor al anilor =aizeci s-a specializat, cu timpul, ]ntr-unlimbaj dublu. Dar nici un scriitor al acestei genera\ii nu a dat acestuilimbaj autoritatea pe care i-a dat-o Ana Blandiana. Nici un scriitor nu ainvitat, cu at`ta consecven\[, la o lectur[ subversiv[.Cornel UNGUREANU, ]n revista Orizont, 1990.Reflec\ia asupra propriei condi\ii consun[ cu ]ntoarcerea, ini\iatic[ =iproblematic[, asupra aventurii scripturale, asupra modului ]n carecuv`ntul ]=i asum[ sensul, iar textul izbute=te s[-=i ]nfr`ng[ limitele =iinhibi\iile pentru a trasa chipul lumii, figura unei existen\e polimorfe.Departe <strong>de</strong> a z[bovi ]n extazul rostirii, poeta resimte „cerneala“ ca ]nsemnmalefic, ca vin[, ]n m[sura ]n care ea e incapabil[ s[ transcrie subteranelesufletului, subtextul realului, oprindu-se la „text“, la simpleleaparen\e. Nu cuv`ntul este, ]n viziunea poetei, cel c[utat, mai <strong>de</strong>grab[reflexul metafizic al acestuia, umbra lui <strong>de</strong> tain[ =i <strong>de</strong> ]nfiorare, <strong>de</strong> sugestie=i agonie gra\ios ritualizat[ („Eu/ Nu c`nt frunza/ C`nt numai fragedamoarte/Pe care-o ascun<strong>de</strong>/ Ca pe-o \ar[ ]mb[t[toare/ +i f[r[ sf`r=it/ }ncare cine p[trun<strong>de</strong>/ Uit[ s[ se mai ]ntoarc[ =i moare/Ca s[ poat[ mergemereu/Mai <strong>de</strong>parte/ +i mai fericit/ Plantele doar,/Pentru c[ nu sunt ]nstare s[ povesteasc[/ Ce v[d,/ Sunt l[sate s[ se ]ntoarc[ mereu/ Din \araaceea copil[reasc[/ De care/ Un misterios pr[p[d/ Ne <strong>de</strong>sparte/ }n van,/Eu/ Nu c`nt frunza/ C`nt numai frageda moarte/ }n care/ Viseaz[ o dat[pe an“ — Eu nu c`nt frunza, sau: „N-am alergat niciodat[ dup[ cuvinte,/Tot ce-am c[utat/ Au fost umbrele lor/ Lungi, argintii,/ T`r`te <strong>de</strong> soareprin iarb[,/ }mpinse <strong>de</strong> lun[ pe mare;/Nu am v`nat niciodat[/ Dec`tumbrele vorbelor —/ O foarte iscusit[ v`n[toare/}nv[\at[ <strong>de</strong> la b[tr`ni/Care =tiu/ C[ din cuv`nt/ Nimic nu e mai <strong>de</strong> pre\/ Dec`t umbra/ +i numai au umbr[/ Cuvintele care =i-au v`ndut sufletul“ — V`n[toare).}ntre elanul vizionar ori percep\ia sentimental[ =i tonusul livresc sesap[ astfel un hiatus pe care versurile Anei Blandiana caut[ s[-l estompeze,fie =i doar prin preluarea propriului text ca pretext al scriiturii sale,prin vizualitatea intens[ a imaginilor scripturalit[\ii, prin autoreflexivitate=i autoreferen\ialitate, cu alte cuvinte. Un soi <strong>de</strong> abulie, <strong>de</strong> <strong>de</strong>zabuzareintervine aici, ]ntr-un poem ca Oh, trupul t[u, un<strong>de</strong> scriptura adopt[toate semnele unei tr[iri <strong>de</strong>ceptive, iar „cerneala“ are conota\ii aproapeinfernale, ea opaciz`nd perceperea fiin\ei iubite, instaur`nd o intolera-346
<strong>La</strong> <strong>cules</strong> ]ngeribil[ distan\[ spa\io-temporal[ =i dovedindu-se un soi <strong>de</strong> scriitur[ ]ndr[-gostit[ „arebours“. Cerneala — asimilat[ „v`n[tului noroi“ — atrage dup[sine imagini ale h[ului, ale neantului ]n care fiin\a se afund[, ca ]ntr-unco=mar alc[tuit dintr-o arhitectur[ infernal[, animat <strong>de</strong> reprezent[ricvasiteratologice, chiar dac[ av`nd toate datele himericului impon<strong>de</strong>rabil=i translucid: „Oh, trupul t[u ]l v[d printre cerneal[,/ Cerneal[-nn[molindu-se=i-n somn/ Ca o sudoare acr[, animal[./ Vreau s[ te-ajung/ +i<strong>de</strong>getele-mi lunec[,/ Nu te mai v[d,/ Abia te-aud/ Spune-mi, mai spune-mi/C[ la fel se-ntunec[/ V`rtejul ]n care m-afund./ Te chem/ Dar violent cadintr-o ran[,/ Cerneala izvor[=te ]ntre noi/ M[ mai prime=ti ]n v`n[tulnoroi? Mai vii/ peste c`mpii albastre,// M[ri pustii,/ }nl[crimat =i mut/Ca s[ ]\i pot ]ntin<strong>de</strong>/ O gur[ tremurat[ spre s[rut/ Cu buze-nvine\ite <strong>de</strong>cuvinte“.Iulian BOLDEA, ]n Ana Blandiana. Monografie. Editura Aula, 2000.Reg[sim fire=te ]n aceste poeme aproape toate temele mai vechi aleAnei Blandiana, lucru care nu surprin<strong>de</strong>, c[ci, <strong>de</strong>-a lungul timpului,poeta a r[mas cu consecven\[ fi<strong>de</strong>l[ unui registru stilistic =i unei ariitematice care se conturau, ]n coordonatele lor esen\iale, ]nc[ din primelesale volume. }n c[r\ile ei mai noi, Ana Blandiana ]=i aprofun<strong>de</strong>az[ propriulunivers, iar atunci c`nd atinge c`te un registru ]nc[ neexplorat o facecu o total[ lips[ <strong>de</strong> ostenta\ie. Ast[zi poemele sale par s[ fi dob`ndit unplus <strong>de</strong> reflexivitate, elanurile vitaliste au disp[rut, accentele patetice suntrepudiate, tr[irea e interiorizat[, filtrat[ <strong>de</strong> o mult mai acut[ con=tiin\[introspectiv[. Ele tind spre acea „austeritate“ pe care o evoca autoarea]ntr-una din poetiz[rile sale <strong>de</strong> ]nceput, iar peste patetismul <strong>de</strong> odinioar[al Fedrei (pentru a parafraza p`n[ la cap[t textul amintit) se suprapuneacum tot mai mult litera sever[ a Port-Royal-ului.Octavian SOVIANY, ]n revista Luceaf[rul, 2000.Ochiul <strong>de</strong> greier este, ]ntre altele, =i cartea ]n care Ana Blandiana]ncearc[ s[ nu se mai „mire“ <strong>de</strong> singur[tatea-i, ci s-o tr[iasc[ (liric, fire=te).Un volum al c[rui dramatism e retras ]n subteran, dar ]n care drama<strong>de</strong>zicerii <strong>de</strong> sine, a imposibilit[\ii ei ]n fond, adaug[ ]nc[ un cerc tragicacestei poezii. F[r[ a ajunge la o practic[ poetic[ a misterului, poemeleau, totu=i, tensiunea =i ]nfiorarea contactului iminent cu acesta. }n dialecticaprefacerii <strong>de</strong> sine a poemului blandian, volumul <strong>de</strong> fa\[ reprezint[momentul nega\iei <strong>de</strong> sine — fire=te, ]n m[sura ]n care un astfel <strong>de</strong>347
Ana Blandianaspectacol poate avea loc ]n cadrul unei evolu\ii organice, quasiliniare.Muta\iile din spa\iul poemului nu antreneaz[ dup[ sine =i o schimbare apoeticii, Ana Blandiana fiind unul dintre pu\inii poe\i ai genera\iei salecare nu-=i schimb[ formula liric[ cu u=urin\a cu care se schimb[, dup[dispozi\ie =i anotimp, gar<strong>de</strong>roba.Al. CISTELECAN, ]n revista Familia, 1981.Acest refuz al imaginarului <strong>de</strong> a se l[sa contaminat <strong>de</strong> angoas[ =i <strong>de</strong> acultiva flora anxioas[ induce elegiilor o voca\ie luminescent[ ce transcen<strong>de</strong>instruc\ia i<strong>de</strong>ii ca atare. Nu at`t „i<strong>de</strong>ile“ sunt tonice ]n poezia Anei Blandiana(cu at`t mai mult cu c`t abstrac\iile sunt cele care seam[n[ panica),c`t senzualizarea lor imaginativ[. Imaginarul poetei are o funciar[repulsie fa\[ <strong>de</strong> orice dizarmonie, iar intrarea lui ]n ecua\ie e o garan\ieimediat[ c[ poemul va r[m`ne ]n stare <strong>de</strong> gra\ie. Imaginarul e pernamoale pe care tema dramatic[, air-bag-ul care o fere=te pe poet[ <strong>de</strong>impact. }n economia poemului, func\ia lui e cea <strong>de</strong> ]nger p[zitor. Oric`ts-ar str[dui poeta s[ intre ]n infernul temelor tragice, el o trage ]napoi ]nlimbile armoniei.Al. CISTELECAN, ]n revista Cuv`ntul, 2000.Mai important[ <strong>de</strong>c`t aceast[ lectur[ <strong>de</strong> semnalare a <strong>de</strong>senelor <strong>de</strong>suprafa\[ a poeziei Anei Blandiana ar fi o alta care s[ asculte sunetul <strong>de</strong>avertizare al p`nzelor freatice ale lirismului s[u. Socotesc c[ ei n-artrebui s[-i scape nota <strong>de</strong> resemnare luminos-tragic[ a con=tiin\ei poetei,care ]=i poart[ cu <strong>de</strong>mnitate crisparea =i <strong>de</strong>zvoltarea unui fel <strong>de</strong> cunoa=teri<strong>de</strong>finitive; o cunoa=tere prin excelen\[ poetic[, pentru care vulnerabilitateafiin\ei umane — obsesie a g`ndirii lirice a Anei Blandiana —, mereu=i mereu <strong>de</strong>zv[luit[, nu e prilej <strong>de</strong> lamenta\ie sentimental[ ci o paradoxal[surs[ <strong>de</strong> energie moral[ rodind ]n iluminare =i ]n triumf spiritual.Ioan MOLDOVAN, ]n Familia, 2000.Desigur, Ana Blandiana e azi cea mai cunoscut[ poet[ din Rom`nia.Celebritatea sa literar[ e ]nso\it[ =i argumentat[ <strong>de</strong> una <strong>de</strong> ordin cet[\enesc,asociere <strong>de</strong> ast[dat[ benefic[, menit[ a sp[la ru=inea bardului politizat,aflat la remorca propagan<strong>de</strong>i totalitare, a=a cum s-a ]ntrupat ]n numeroase,din nefericire, cazuri, <strong>de</strong> la Mihai Beniuc la Adrian P[unescu.}ntrebarea care se pune (=i-o pune poeta ]ns[=i) e dac[ aceast[ reputa\ie<strong>de</strong> excep\ie ar putea fi sinonim[ cu o suprem[ satisfac\ie, cu „fericirea“. }n348