Anexa1 - Curtea de Conturi a Republicii Moldova
Anexa1 - Curtea de Conturi a Republicii Moldova
Anexa1 - Curtea de Conturi a Republicii Moldova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Aprobat<br />
prin Hotrîrea Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong><br />
nr. 58 din 09 iulie 2010<br />
Raportul<br />
asupra administrrii i întrebuinrii<br />
resurselor financiare publice<br />
i a patrimoniului public<br />
(Raport anual 2009)<br />
Chiinu, 2010<br />
1
SUMAR<br />
Lista abrevierilor .......................................................................................................................4<br />
Cuvînt înainte ............................................................................................................................6<br />
Introducere ................................................................................................................................7<br />
Rezumat.....................................................................................................................................9<br />
CAPITOLUL I. Managementul Finanelor Publice.................................................................17<br />
CAPITOLUL II. Administrarea i întrebuinarea resurselor financiare publice –<br />
executarea bugetului public naional din exerciiul bugetar al anului 2009 II.1.................21<br />
II.1. Auditul Raportului Guvernului privind executarea bugetului <strong>de</strong> stat ........................ 21<br />
II.1.1. Veniturile administrate <strong>de</strong> Serviciul Fiscal <strong>de</strong> Stat................................................. 26<br />
II.1.2.Veniturile administrate <strong>de</strong> Serviciul Vamal................................................................ 29<br />
II.1.3. Datoria public, garaniile <strong>de</strong> stat i recreditarea <strong>de</strong> stat...................................... 33<br />
II.1.4. Utilizarea mijloacelor financiare publice <strong>de</strong> ctre unele autoriti publice........ 34<br />
Ministerul Tehnologiilor Informaionale i Comunicaiilor.......................................... 35<br />
Agenia Rezerve Materiale ................................................................................................. 36<br />
Consiliul Coordonator al Audiovizualului....................................................................... 37<br />
<strong>Curtea</strong> Constituional (anul 2009 i perioada 2007-2008).......................................... 38<br />
Procuratura General (anul 2009 i perioada 2007-2008)............................................ 38<br />
Comisia Electoral Central .............................................................................................. 40<br />
Inspectoratul Fiscal Principal <strong>de</strong> Stat i unele instituii subordonate...................... 41<br />
Serviciul Vamal..................................................................................................................... 42<br />
Serviciul Grniceri ............................................................................................................... 42<br />
Fondul Ecologic Naional (FEN)........................................................................................ 43<br />
Azilul republican pentru invalizi i pensionari, mun.Chiinu ................................... 46<br />
II.1.5. Utilizarea mijloacelor financiare publice alocate pentru investiii i reparaii<br />
capitale ....................................................................................................................................... 46<br />
II.2. Auditul Raportului Guvernului privind executarea bugetului asigurrilor<br />
sociale <strong>de</strong> stat............................................................................................................................... 48<br />
II.3. Auditul Raportului Guvernului privind executarea fondurilor asigurrii obligatorii<br />
<strong>de</strong> asisten medical.................................................................................................................. 50<br />
II.4. Auditul bugetelor unor UAT i UTA Guzia................................................................ 56<br />
CAPITOLUL III. Audite ale regulatitii la alte autoriti publice, aferente altor perioa<strong>de</strong>.60<br />
Ministerul Afacerilor Interne (anii 2002-9 luni ale a.2009)............................................ 60<br />
Ministerul Agriculturii i Industriei Alimentare (anul 2008)......................................... 62<br />
Întreprin<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> Stat „Fintehinform” (anul 2008)........................................................ 66<br />
Utilizarea resurselor financiare <strong>de</strong>stinate lichidrii consecinelor inundaiilor din<br />
anul 2008................................................................................................................................ 67<br />
CAPITOLUL IV. Auditele regularitii privind gestionarea patrimoniului public................69<br />
Deetatizarea patrimoniului statului i asigurarea activitii postprivatizare ........... 69<br />
Instituia Public Naional a Audiovizualului Compania „Teleradio-<strong>Moldova</strong>”<br />
(anii 2006-2009)..................................................................................................................... 73<br />
S.A. „<strong>Moldova</strong> - Film” (anii 2005-2009) ............................................................................ 74<br />
Combinatul <strong>de</strong> produse cerealiere „Cereale- Flor” S.A. .............................................. 76<br />
2
Agenia „Moldsilva” (anii 2008-2009)............................................................................... 77<br />
Gestiunea resurselor naturale subterane în anii 2007-2008........................................ 80<br />
CAPITOLUL V. Audite ale performanei ................................................................................85<br />
V.1. Auditul performanei sistemului <strong>de</strong> asisten social: „Mai exist oportuniti<br />
pentru a îmbuni eficiena i eficacitatea procesului <strong>de</strong> acordare a ajutorului social” 85<br />
V.2. Auditul performanei sistemului <strong>de</strong> asisten medical primar................................ 89<br />
V.3. Auditul performanei în domeniul mediului - gestionarea <strong>de</strong>eurilor menajere<br />
soli<strong>de</strong> „Sînt necesare îmbuniri în reglementarea sistemului <strong>de</strong> gestionare i eliminare a<br />
<strong>de</strong>eurilor menajere soli<strong>de</strong> din Republica <strong>Moldova</strong>”........................................................................ 92<br />
V.4. Auditul performanei Programului <strong>de</strong> restabilire i <strong>de</strong>zvoltare a viticulturii i<br />
vinificaiei în anii 2002-2020, inclusiv a crerii i utilizrii Fondului pentru susinerea<br />
înfiinrii plantaiilor viticole...................................................................................................... 95<br />
V.5. Auditul performanei implementrii proiectelor investiionale la întreprin<strong>de</strong>rile<br />
vinicole 98<br />
Capitolul VI. Audite ale sistemelor informaionale (audite TI)........................................... 102<br />
‣ Compania Naional <strong>de</strong> Asigurri în Medicin: ........................................................103<br />
‣ Casa Naional <strong>de</strong> Asigurri Sociale: ........................................................................103<br />
‣ Ministerul Finanelor: ...............................................................................................103<br />
CAPITOLUL VII. Rezultatele activitii <strong>de</strong> monitorizare a executrii cerinelor i<br />
recomandrilor Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong>......................................................................................... 105<br />
VII.1. Sinteza aciunilor/msurilor întreprinse în ve<strong>de</strong>rea executrii cerinelor i<br />
recomandrilor Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong>............................................................................................ 105<br />
VII.2. Impactul activitii <strong>de</strong> audit asupra unor domenii importante din viaa socialeconomic<br />
a rii 107<br />
ÎNCHEIERE ............................................................................................................................ 111<br />
3
Lista abrevierilor<br />
AAP – Aca<strong>de</strong>mia <strong>de</strong> Administrare Public<br />
AAPL – autoriti ale administraiei publice locale<br />
AMP – asistena medical primar<br />
APP – Agenia Proprietii Publice<br />
ARFC – Agenia Relaii Funciare i Cadastru<br />
ARMAPAU – Agenia Rezerve Materiale, Achiziii Publice i Ajutoare Umanitare<br />
ASD – Administraia <strong>de</strong> Stat a Drumurilor<br />
BASS – bugetul asigurrilor sociale <strong>de</strong> stat<br />
BERD – Banca European pentru Reconstrucie i Dezvoltare<br />
BNS – Biroul Naional <strong>de</strong> Statistic<br />
BPN – bugetul public naional<br />
BUM – Bursa Universal <strong>de</strong> Mrfuri<br />
BV – Biroul Vamal<br />
CCA – Consiliul Coordonator al Audiovizualului<br />
CCCEC – Centrul pentru Combaterea Crimelor Economice i Corupiei<br />
CCTM – Cadrul <strong>de</strong> cheltuieli pe termen mediu<br />
CEC – Comisia Electoral Central<br />
CEDO – Comisia European a Drepturilor Omului<br />
CFPI – controlul financiar public intern<br />
CMF – centre ale medicilor <strong>de</strong> familie<br />
CMP – Centrul <strong>de</strong> Medicin Preventiv<br />
CNAM – Compania Naional <strong>de</strong> Asigurri în Medicin<br />
CNAS – Casa Naional <strong>de</strong> Asigurri Sociale<br />
COP – cererea ofertei <strong>de</strong> preuri<br />
CTAS – Casa Teritorial <strong>de</strong> Asigurri Sociale<br />
CTT – Centrul tehnic i transport<br />
DACM – Direcia <strong>de</strong> administrare a contribuabililor mari<br />
DASCFPI – Direcia <strong>de</strong> armonizare a sistemului <strong>de</strong> control financiar public intern<br />
DGÎTS – Direcia General Învmînt, Tineret i Sport<br />
DGPPP – Direcia General Patrimoniu Public i Privatizare<br />
DGPS – Direcia General Paz <strong>de</strong> Stat<br />
DGTPCC – Direcia General Transport Public i Ci <strong>de</strong> Comunicaie<br />
DÎTS – Direcia Învmînt, Tineret i Sport<br />
DMM – Direcia medico-militar<br />
DRA – Direcii Raionale Agricole<br />
DST – Drepturi Speciale <strong>de</strong> Tragere<br />
DVV – <strong>de</strong>claraia valorii în vam<br />
FAOAM – fondurile asigurrii obligatorii <strong>de</strong> asisten medical<br />
IDA – Asociaia Internaional pentru Dezvoltare<br />
IES – Inspectoratul Ecologic <strong>de</strong> Stat<br />
IFPS – Inspectoratul Fiscal Principal <strong>de</strong> Stat<br />
IFS – Inspectoratul Fiscal <strong>de</strong> Stat<br />
IFST – inspectorate fiscale <strong>de</strong> stat teritoriale<br />
IMS – instituie medico-sanitar<br />
IMSP – instituie medico-sanitar public<br />
IO – Institutul Oncologic<br />
ISA – instituie suprem <strong>de</strong> audit<br />
MAI – Ministerul Afacerilor Interne<br />
MAIA – Ministerul Agriculturii i Industriei Alimentare<br />
4
MCT – Ministerul Culturii i Turismului<br />
MF – Ministerul Finanelor<br />
MFC – managementul financiar i control<br />
MFP – Managementul Finanelor Publice<br />
MERN – Ministerul Ecologiei i Resurselor Naturale<br />
MPSFC – Ministerul Proteciei Sociale, Familiei i Copilului<br />
MS – Ministerul Sii<br />
MTGD – Ministerul Transporturilor i Gospodriei Drumurilor<br />
MTIC – Ministerul Tehnologiilor Informaionale i Comunicaiilor<br />
NMIAISP – normele metodologice pentru implementarea auditului intern în sectorul public<br />
OCT – oficiul cadastral teritorial<br />
OF – oficiu fiscal<br />
PIB – Produsul Intern Brut<br />
SCFR – Serviciul Control Financiar i Revizie<br />
SCGCD – Secia Construcii, Gospodrie Comunali Drumuri<br />
SFS – Serviciul Fiscal <strong>de</strong> Stat<br />
SG – Serviciul Grniceri<br />
SCRC – Spitalul Clinic Republican pentru Copii<br />
SIA – sistemul informaional automatizat<br />
SIMF – Sistemul Informaional <strong>de</strong> Management Financiar<br />
SIPU International – Institutul Internaional al Administraiei Publice din Suedia<br />
SNAI – Standar<strong>de</strong>le naionale <strong>de</strong> audit intern<br />
SNC – Standar<strong>de</strong>le Naionale <strong>de</strong> Contabilitate<br />
SNCI – Standar<strong>de</strong>le naionale <strong>de</strong> control intern<br />
SV – Serviciul Vamal<br />
TI – tehnologii informaionale<br />
TVA – taxa pe valoarea adugat<br />
UAI – unitate <strong>de</strong> audit intern<br />
UAT – unitate administrativ-teritorial<br />
UE – Uniunea European<br />
UIPAAC – Unitatea <strong>de</strong> implementare a proiectelor <strong>de</strong> aprovizionare cu api canalizare<br />
USAID – Agenia Statelor Unite pentru Dezvoltare Internaional<br />
UTA – unitate teritorial autonom<br />
VMS – valori mobiliare <strong>de</strong> stat<br />
5
Cuvînt înainte<br />
Auditul finanelor publice constituie un element <strong>de</strong> baz al unui stat <strong>de</strong>mocratic, al unei bune<br />
guvernri a societii – numai un audit eficient i performant poate asigura gestionarea corect a<br />
fondurilor publice, remedierea neregularitilor, lupta împotriva corupiei, fenomene care afecteaz<br />
grav toate economiile lumii.<br />
<strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong>, în calitatea sa <strong>de</strong> Instituie Suprem <strong>de</strong> Audit, are un rol important în<br />
procesul <strong>de</strong> îmbunire a gestiunii financiare în sectorul public, <strong>de</strong> promovare a transparenei i<br />
asumare a responsabilitii.<br />
Raportul anual al Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> prezint o sintez analitic a constatrilor i concluziilor<br />
misiunilor <strong>de</strong> audit realizate pe parcursul unui an, obiectivele crora au fost: evaluarea regularitii,<br />
conformitii, eficienei, eficacitii i economicitii administrrii i utilizrii resurselor financiare<br />
publice i a patrimoniului public. Totodat, drept obiectiv <strong>Curtea</strong> i-a propus promovarea<br />
standar<strong>de</strong>lor recunoscute la nivel internaional privind transparena i responsabilitatea în domeniul<br />
managementului finanelor publice.<br />
Respectînd cadrul legal, <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a realizat audite financiare, audite ale<br />
performanei i audite ale sistemelor informaionale, inînd cont <strong>de</strong> mandatul legal i atribuiile<br />
acordate, angajamentele asumate la nivel internaional, politicile, obiectivele i prioritile<br />
guvernamentale pe termen mediu, evoluia social-economic a rii, precum i <strong>de</strong> cadrul <strong>de</strong><br />
cheltuieli pe termen mediu.<br />
Pentru a garanta un audit eficient i <strong>de</strong> calitate, <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> i-a propus ralierea la cele<br />
mai bune standar<strong>de</strong> i practici <strong>de</strong> specialitate, continuînd reformele în domeniile consolidrii<br />
instituionale, <strong>de</strong>zvoltrii personalului i asigurrii unei comunicri eficiente a activitii sale.<br />
Astfel, obiectivul primar al Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> continu s fie sporirea impactului auditelor realizate<br />
prin utilizarea optim a resurselor <strong>de</strong> care dispune.<br />
<strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> îi exprim convingerea c constatrile, concluziile i recomandrile din<br />
Raport vor fi relevante pentru societate i Parlament i vor oferi pîrghii suplimentare la exercitarea<br />
controlului parlamentar în domeniul utilizrii mijloacelor financiare publice.<br />
Ala POPESCU<br />
Preedintele Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong><br />
Chiinu, iulie 2010<br />
6
Introducere<br />
Raportul abor<strong>de</strong>az constatrile i concluziile ce rezult din misiunile ciclului anual <strong>de</strong> audit,<br />
realizate <strong>de</strong> <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> în conformitate cu Programele activitii <strong>de</strong> audit pe anii 2009<br />
(semestrul II) – 2010 (semestrul I). Pentru o percepere mai bun a modului în care <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong><br />
<strong>Conturi</strong> i-a realizat mandatul su legal i pentru o informare cît mai obiectiv asupra modului <strong>de</strong><br />
administrare i întrebuinare a resurselor financiare publice i a patrimoniului public, Raportul are<br />
urmtoarele scopuri <strong>de</strong> baz:<br />
- reflectarea rezultatelor auditelor Rapoartelor Guvernului privind executarea din exerciiul<br />
bugetar expirat a:<br />
a) bugetului <strong>de</strong> stat;<br />
b) bugetului asigurrilor sociale <strong>de</strong> stat;<br />
c) fondurilor asigurrii obligatorii <strong>de</strong> asisten medical;<br />
- prezentarea modului în care au fost gestionate mijloacele financiare publice i patrimoniul<br />
public, atît sub aspectul regularitii, cît i sub aspectul eficienei, economicitii i eficacitii, <strong>de</strong><br />
tre unele autoriti publice i instituii din subordine – executori <strong>de</strong> buget;<br />
- exprimarea opiniei Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> asupra corectitudinii i fiabilitii raportrii financiare,<br />
funcionalitii sistemelor <strong>de</strong> management financiar i control (control intern, audit intern etc.);<br />
- promovarea conceptului i a principiilor <strong>de</strong> baz ale managementului finanelor publice, a<br />
responsabilitii, transparenei i eficienei la toate nivelurile <strong>de</strong> executare a bugetelor;<br />
- reflectarea situaiei i a tendinelor în domeniul managementului finanelor publice,<br />
controlului financiar public intern (CFPI) pe fundalul reformelor realizate în procesul <strong>de</strong><br />
implementare a Proiectului „Managementul Finanelor Publice”, gestionat <strong>de</strong> Ministerul Finanelor;<br />
- concentrarea asupra punctelor slabe din raportarea asupra modului în care Guvernul i<br />
autoritile publice au implementat cerinele i recomandrile <strong>de</strong> control/audit.<br />
Reieind din obiectivele i raionamentele expuse mai sus, Raportul este structurat în urmtoarele<br />
capitole:<br />
Rezumat – este o sintez a principalelor constatri i concluzii privind regularitatea i performana<br />
gestionrii mijloacelor financiare publice în cadrul entitilor auditate i impactul acestora asupra<br />
managementului financiar public.<br />
Capitolul I – reflect progresele înregistrate la implementarea reformelor în domeniul<br />
managementului financiar public, precum i unele probleme la zi în realizarea reformelor iniiate.<br />
Capitolul II – inclu<strong>de</strong> constatri i concluzii asupra administrrii i întrebuinrii resurselor<br />
financiare publice – executarea bugetului public naional, în baza rezultatelor auditelor celor trei<br />
Rapoarte ale Guvernului: privind executarea din exerciiul bugetar al anului 2009 a bugetului <strong>de</strong><br />
stat, bugetului asigurrilor sociale <strong>de</strong> stat, fondurilor asigurrii obligatorii <strong>de</strong> asisten medical, pe<br />
care <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> le efectueaz în baza art.31 alin.(2) din Legea Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong>, pus în<br />
aplicare începînd cu 01 ianuarie 2010; ale auditelor executrii bugetelor unor UAT i UTA<br />
uzia. Constatrile i concluziile din acest compartiment se refer mai mult la legalitatea,<br />
regularitatea i conformitatea efecturii tranzaciilor financiare în procesul utilizrii mijloacelor<br />
financiare publice, dar i la corectitudinea i conformitatea reflectrii situaiilor financiare i<br />
patrimoniale.<br />
Capitolul III – prezint constatrile <strong>de</strong> audit privind regularitatea utilizrii mijloacelor financiare<br />
publice <strong>de</strong> ctre unele autoriti publice în exerciiile bugetare anterioare anului 2009 (MAI, MAIA,<br />
Î.S. „Fintehinform”), precum i constatrile ce vizeaz utilizarea resurselor financiare <strong>de</strong>stinate<br />
lichidrii consecinelor inundaiilor din anul 2008.<br />
7
Capitolul IV – inclu<strong>de</strong> principalele constatri privind modul <strong>de</strong> gestionare a patrimoniului public<br />
<strong>de</strong> ctre unele entiti în domeniile resurselor naturale, silviculturii, <strong>de</strong>etatizrii patrimoniului<br />
statului i asigurrii activitii postprivatizare, precum i <strong>de</strong> ctre alte entiti, precum S.A.<br />
„<strong>Moldova</strong>-Film”, IPNA „Teleradio-<strong>Moldova</strong>”, S.A. „Cereale-Flor”.<br />
Capitolul V – prezint rezultatele misiunilor <strong>de</strong> audit al performanei, realizate în unele domenii <strong>de</strong><br />
interes public: acordarea ajutorului social, asistena medical primar, restabilirea i <strong>de</strong>zvoltarea<br />
viticulturii i vinificaiei, implementarea proiectelor investiionale <strong>de</strong> ctre unele întreprin<strong>de</strong>ri<br />
vinicole, gestionarea <strong>de</strong>eurilor menajere soli<strong>de</strong>. Aceste audite au avut ca obiective <strong>de</strong> baz<br />
evaluarea utilizrii mijloacelor financiare publice sub aspectul economicitii, eficienei i<br />
eficacitii, fiind orientate spre eliminarea unor cheltuieli ineficiente i sporirea eficacitii<br />
rezultatelor în raport cu obiectivele stabilite.<br />
Capitolul VI – reflect, în sintez, constatrile i concluziile care rezult din cele 3 misiuni <strong>de</strong> audit<br />
TI (audite ale Sistemelor Informaionale Automatizate – SIA) la unele autoriti publice care aplic<br />
aceste sisteme atît la elaborarea rapoartelor financiare, cît i pentru prestarea serviciilor ctre<br />
populaie. Au fost supuse auditului SIA ale CNAS („Protecia social”), CNAM („Asigurarea<br />
obligatorie <strong>de</strong> asisten medical”), Ministerului Finanelor („DMFAS” – implementat în<br />
gestionarea datoriei publice). Aceste audite, precum i auditele performanei au fost realizate cu<br />
suportul experilor strini în domeniul auditului performanei i auditului TI.<br />
Capitolul VII – inclu<strong>de</strong> rezultatele activitii <strong>de</strong> monitorizare a executrii cerinelor i<br />
recomandrilor <strong>de</strong> audit ale Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> i o sintez a msurilor întreprinse <strong>de</strong> entitile<br />
auditate în ve<strong>de</strong>rea executrii cerinelor i implementrii recomandrilor Curii, precum i unele<br />
concluzii privind impactul activitii <strong>de</strong> audit asupra unor domenii <strong>de</strong> interes public sporit.<br />
În Anexele nr.1 i nr.2 se prezint Lista hotrîrilor adoptate <strong>de</strong> ctre <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> i<br />
opiniile <strong>de</strong> audit, exprimate <strong>de</strong> auditori în rezultatul misiunilor <strong>de</strong> audit la entitile auditate în<br />
perioada noiembrie 2009-iulie 2010.<br />
8
Rezumat<br />
1. În al patrulea an <strong>de</strong> implementare a Proiectului „Managementul Finanelor Publice” au<br />
fost obinute unele progrese la fiecare din componente, cele mai importante fiind: aprobarea noilor<br />
instruciuni metodologice privind elaborarea bugetului, modificarea Legii privind sistemul bugetar<br />
i procesul bugetar, testarea noii clasificaii bugetare i a noului plan <strong>de</strong> conturi, elaborarea<br />
proiectului manualului <strong>de</strong> executare a bugetului, semnarea contractului <strong>de</strong> achiziionare i instalare<br />
a SIMF. Au fost realizate unele activiti în ve<strong>de</strong>rea îmbunirii metodologiei <strong>de</strong> formare a<br />
bugetului public naional, ca instrument <strong>de</strong> planificare strategic. Odat cu implementarea<br />
conceptului <strong>de</strong> CFPI s-a perfecionat cadrul normativ-legal în domeniul controlului i auditului<br />
intern. În unele autoriti publice centrale au fost create UAI i au fost instruii angajaii<br />
subdiviziunilor create. Totodat, pregtirea auditorilor interni rmîne a fi insuficient.<br />
Pe fundalul progreselor înregistrate se evi<strong>de</strong>niaz i unele probleme care creeaz<br />
impedimente în realizarea întregului proces <strong>de</strong> reformare a MFP, precum: neelaborarea <strong>de</strong> ctre<br />
Ministerul Finanelor (MF) a tuturor actelor normative necesare pentru aplicarea integral a Legii<br />
contabilitii în sectorul public; implementarea lent a CFPI i a componentelor acestuia (auditul<br />
intern i sistemul <strong>de</strong> MFC) în cadrul autoritilor publice atît la nivel central, cît i local .a.<br />
Dei în unele autoriti publice au fost create UAI, acestea, din cauza neimplementrii<br />
sistemului <strong>de</strong> MFC în cadrul lor, continu s efectueze revizii financiare, pe cînd menirea acestora<br />
este <strong>de</strong> a contribui la îmbunirea activitii operaionale prin evaluarea proceselor i oferirea<br />
recomandrilor conducerii. Neconformarea activitii UAI existente SNAI i NMIAISP duce la<br />
tergiversarea implementrii sistemului <strong>de</strong> control financiar public intern în cadrul autoritilor<br />
publice i creeaz unele impedimente în realizarea întregului proces <strong>de</strong> reformare a MFP. Prin<br />
urmare, situaia în domeniul MFP la nivelul autoritilor administrative centrale i locale rmîne<br />
neschimbati nu înregistreaz evoluii pozitive în ceea ce privete respectarea disciplinei bugetarfiscale<br />
i a cadrului normativ-legislativ în domeniul utilizrii mijloacelor financiare publice i a<br />
patrimoniului public.<br />
Misiunile <strong>de</strong> audit public extern efectuate <strong>de</strong> ctre <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> în cadrul unor autoriti<br />
publice centrale i locale au relevat prezena multiplelor <strong>de</strong>ficiene privind disciplina financiarcontabili<br />
au concluzionat c cea mai mare parte a entitilor auditate nu dispun <strong>de</strong> proceduri <strong>de</strong><br />
control intern, ceea ce duce la o gestionare neconform a resurselor financiare publice. Responsabili<br />
i executori din cadrul autoritilor publice nu posed cunotine <strong>de</strong>spre CFPI i componentele<br />
acestuia i nu contientizeaz importana i necesitatea implementrii sistemului <strong>de</strong> MFC i a<br />
auditului intern în autoritile publice.<br />
În contextul celor menionate, <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> opteaz pentru urgentarea procesului <strong>de</strong><br />
implementare a sistemului <strong>de</strong> MFC i a auditului intern, în ve<strong>de</strong>rea sporirii responsabilitii<br />
executorilor <strong>de</strong> buget pentru buna guvernare a mijloacelor financiare publice la nivel <strong>de</strong><br />
administraie public centrali local.<br />
2. Potrivit datelor Raportului Guvernului privind executarea bugetului <strong>de</strong> stat pe anul<br />
2009, execuia <strong>de</strong> ansamblu a bugetului <strong>de</strong> stat pe anul 2009 s-a stabilit la nivel <strong>de</strong> 105,0% – la<br />
venituri (13833,0 mil.lei), cu o <strong>de</strong>pire în cifre absolute <strong>de</strong> 655,9 mil.lei, i la cheltuieli – la nivel<br />
<strong>de</strong> 96,5% (17203,0 mil.lei), acestea fiind mai mici în cifre absolute cu 629,4 mil.lei. Exerciiul<br />
bugetar s-a încheiat cu un <strong>de</strong>ficit bugetar <strong>de</strong> 3370,0 mil.lei, sau mai puin cu 1285,3 mil.lei fa <strong>de</strong><br />
nivelul precizat. În rezultatul executrii bugetului <strong>de</strong> stat, soldurile <strong>de</strong> mijloace bneti la conturile<br />
bugetului, pe toate componentele, la 31.12.2009, au constituit 1934,6 mil.lei, majorîndu-se cu 443,9<br />
mil.lei, comparativ cu situaia din 31.12.2008.<br />
Constatrile rezultate din verificrile efectuate în cadrul auditului <strong>de</strong>not c indicatorii<br />
privind executarea <strong>de</strong> cas a bugetului <strong>de</strong> stat pe anul 2009 la partea <strong>de</strong> venituri i la partea <strong>de</strong><br />
cheltuieli, sub toate aspectele semnificative, prezint o imagine fi<strong>de</strong>l pentru anul bugetar încheiat<br />
la 31.12.2009 i sînt în conformitate cu datele evi<strong>de</strong>nei sistemului trezorerial, fiind exprimat<br />
9
opinie f rezerve asupra Raportului Guvernului privind executarea bugetului <strong>de</strong> stat pe anul<br />
2009, la componenta executarea <strong>de</strong> cas.<br />
În cadrul auditrii executorilor primari <strong>de</strong> buget au fost constatate unele abateri i<br />
neregulariti la formarea i utilizarea mijloacelor financiare publice i la gestionarea<br />
patrimoniului public. Pentru nerespectarea disciplinei financiare la executarea efectiv a<br />
veniturilor i cheltuielilor bugetului <strong>de</strong> stat urmeaz s fie responsabilizai executorii <strong>de</strong> buget, iar<br />
fa <strong>de</strong> abaterile i înclcrile admise <strong>de</strong> acetia, Ministerul Finanelor urmeaz s ia atitudine,<br />
prin prisma competenelor, întru elaborarea i implementarea politicii statului în domeniul<br />
finanelor publice, în special privind acumularea veniturilor la bugetul public naional,<br />
gestionarea finanelor publice, controlul utilizrii conform <strong>de</strong>stinaiei a finanelor publice,<br />
administrarea datoriei <strong>de</strong> stat i a garaniilor <strong>de</strong> stat, asigurarea monitoringului economicofinanciar<br />
al activitii întreprin<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong> stat i societilor economice cu capital public sau<br />
majoritar public etc.<br />
Colectarea veniturilor la bugetul <strong>de</strong> stat constituie o problem, avînd în ve<strong>de</strong>re majorarea<br />
restanelor agenilor economici la finele anului, fa <strong>de</strong> cele înregistrate la începutul anului, ceea<br />
ce <strong>de</strong>not necesitatea fortificrii capacitilor organelor cu atribuii <strong>de</strong> administrare fiscal în<br />
acumularea veniturilor prin sporirea eficacitii msurilor <strong>de</strong> administrare fiscal, monitorizarea<br />
sumei restanelor, urmrirea i reducerea riscurilor <strong>de</strong> evaziune fiscal.<br />
Totodat, Guvernul urmeaz s audieze sistematic rapoartele executorilor primari <strong>de</strong> buget<br />
privind utilizarea banilor publici în condiii <strong>de</strong> bun guvernare, cu accent asupra îmbunirii<br />
disciplinei financiare prin implementarea controlului financiar public intern i asigurarea<br />
principiului transparenei, precum i ale organelor cu atribuii <strong>de</strong> administrare fiscal privind<br />
regularitatea asigurrii colectrii resurselor necesare pentru executarea preve<strong>de</strong>rilor bugetare.<br />
3. Veniturile administrate <strong>de</strong> SFS, în anul 2009, au constituit 13667,4 mil.lei, sau mai<br />
puin cu 279,9 mil.lei (2,0%) fa <strong>de</strong> veniturile anului 2008 (13947,3 mil.lei). În timp ce veniturile<br />
la BASS, FAOAM administrate <strong>de</strong> SFS au sporit, veniturile bugetelor UAT i cele ale bugetului <strong>de</strong><br />
stat au înregistrat o sc<strong>de</strong>re <strong>de</strong> 150,3 mil.lei (5,7%) i, respectiv, <strong>de</strong> 523,9 mil.lei (10,9%).<br />
Neexecutarea pii <strong>de</strong> venituri fiscale a bugetului <strong>de</strong> stat a fost cauzat, în special, <strong>de</strong>: unele<br />
tendine negative la nivel macroeconomic, generate <strong>de</strong> efectele crizei financiare, problemele ce in <strong>de</strong><br />
prognozarea corect a impozitelor; managementul nea<strong>de</strong>cvat din partea unor organe cu atribuii <strong>de</strong><br />
administrare fiscal; nerespectarea <strong>de</strong> ctre agenii economici a obligaiunilor prevzute în actele<br />
normative privind executarea veniturilor în aspect bugetar; reducerea bazei impozabile, inclusiv prin<br />
majorarea scutirilor i restituirilor; manevrarea unor ageni economici cu venitul, prin eschivarea <strong>de</strong><br />
la plata impozitelor, implicarea în pseudoactiviti, comiterea evaziunilor fiscale.<br />
SFS, contribuabilii i alte organe publice centrale s-au confruntat cu probleme ce in <strong>de</strong><br />
asigurarea încasrii veniturilor administrate pentru executarea indicilor stabilii prin legea bugetar<br />
anual, care limiteaz eficacitatea procesului <strong>de</strong> colectare a veniturilor în bugetul public naional,<br />
admiînd, totodat, i unele nereguli i înclcri în administrarea veniturilor.<br />
Instabilitatea actelor normative, condiionat <strong>de</strong> modificarea frecvent a cadrului legal <strong>de</strong><br />
domeniu, la planificarea i executarea veniturilor în aspect bugetar, conlucrarea insuficient a<br />
organelor fiscale cu alte autoriti ale administraiei publice centrale i locale la <strong>de</strong>terminarea datelor<br />
raportate au influenat negativ asupra încasrii veniturilor în bugetele <strong>de</strong> toate nivelurile.<br />
Controlul ineficient i msurile nea<strong>de</strong>cvate întreprinse <strong>de</strong> ctre unele IFST privind<br />
regularitatea încasrii veniturilor <strong>de</strong> la taxa pe valoarea adugat, <strong>de</strong>i acestea dispun <strong>de</strong> suficiente<br />
instrumente i pîrghii <strong>de</strong> monitorizare prin intermediul sistemului tehnologiilor informaionale,<br />
precum i nerespectarea obligaiunilor fiscale <strong>de</strong> ctre unii contribuabili, imperfeciunea, neclaritatea<br />
unor norme tratate în legislaie au generat probleme, nereguli i înclcri în domeniul încasrii<br />
veniturilor <strong>de</strong> la TVA.<br />
Lipsa în legislaia fiscal a noiunilor <strong>de</strong> relaii cu firmele „fantom”/ <strong>de</strong>licvente i<br />
mecanismul existent <strong>de</strong> scoatere <strong>de</strong> la <strong>de</strong>duceri a sumei TVA a dat posibilitate agenilor economici,<br />
prin adresarea în instanele ju<strong>de</strong>ctoreti, s obin cîtig <strong>de</strong> cauz, SFS fiind obligat s restituie sau<br />
10
estabileasc în contul agentului economic TVA obinut în urma acestor relaii. Analiza<br />
înfptuit în baza <strong>de</strong> date a IFPS <strong>de</strong> ctre echipa <strong>de</strong> audit la numai 38 <strong>de</strong> ageni economici a relevat<br />
volumul <strong>de</strong> procurri efectuate <strong>de</strong> acetia <strong>de</strong> la firmele „fantom” a însumat 842,5 mil.lei, ca<br />
rezultat diminuînd TVA prin trecerea în cont a circa 140,4 mil.lei.<br />
4. Veniturile administrate <strong>de</strong> Serviciul Vamal, colectate la bugetul <strong>de</strong> stat, în anul 2009,<br />
comparativ cu planul aprobat, au fost executate cu o <strong>de</strong>pire <strong>de</strong> 432,6 mil.lei (5,9%), datorit<br />
precizrii la finele anului a planului veniturilor totale spre micorare cu 1986,3 mil.lei. Principalii<br />
factori care au influenat în anul 2009 asupra sc<strong>de</strong>rii încasrilor <strong>de</strong> venituri la bugetul <strong>de</strong> stat, în<br />
comparaie cu perioada prece<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> gestiune, au fost:<br />
- sc<strong>de</strong>rea brusc a importurilor cu 1589,8 mil.dolari SUA (-46,0%), datorit efectelor<br />
crizei economice, care au influenat negativ colectarea veniturilor vamale; acordarea scutirilor i<br />
facilitilor la TVA, accize i taxe vamale, care în perioada <strong>de</strong> gestiune au constituit 2511,8 mil.lei,<br />
sau 32,6 la sut în volumul total al veniturilor;<br />
- muirea <strong>de</strong> ctre organele vamale a mrfurilor introduse în regim vamal <strong>de</strong> import cu<br />
valoarea în vam diminuat, anunat <strong>de</strong> brokeri i controlul intern nea<strong>de</strong>cvat privind supravegherea<br />
valorii în vam a mrfurilor plasate în regim vamal <strong>de</strong> import;<br />
- neîncasarea integral a obligaiilor vamale (veniturilor), calculate în baza actelor<br />
constatatoare întocmite <strong>de</strong> ctre organele vamale cu motive neargumentate, contestate în<br />
contenciosul administrativ, soldate cu corectarea valorii în vami anularea veniturilor calculate în<br />
baza actelor constatatoare (52,0 mil.lei);<br />
- neestimarea valorii tuturor mrfurilor, mijloacelor <strong>de</strong> transport i a altor bunuri reinute<br />
sau confiscate i exercitarea <strong>de</strong> ctre agenii economici a tranzaciilor prin intermediul firmelor<br />
rezi<strong>de</strong>nte în zonele off-shore (20,6 mii <strong>de</strong>claraii <strong>de</strong> import/export cu valoarea mrfurilor în vam <strong>de</strong><br />
2,4 miliar<strong>de</strong> lei) i altele.<br />
5. Conform datelor raportate <strong>de</strong> Ministerul Finanelor privind datoria public, garaniile <strong>de</strong><br />
stat si recreditarea <strong>de</strong> stat pe anul 2009, la 31.12.2009, volumul datoriei publice a constituit<br />
17355,6 mil.lei (1410,8 mil. dolari SUA) i s-a majorat, comparativ cu începutul anului 2009, cu<br />
3456,7 mil.lei, fapt condiionat prepon<strong>de</strong>rent <strong>de</strong> majorarea datoriei <strong>de</strong> stat cu 3018,0 mil.lei si a<br />
datoriilor întreprin<strong>de</strong>rilor din sectorul public cu 326,8 mil.lei.<br />
În anul 2009, datoria <strong>de</strong> stat a înregistrat o tendin <strong>de</strong> cretere a pon<strong>de</strong>rii ei în PIB i s-a<br />
majorat, în raport cu anul 2008, cu 6 puncte procentuale, constituind, la situaia din 31.12.2009,<br />
14622,4 mil.lei (1188,6 mil.dolari SUA). Soldul datoriei <strong>de</strong> stat externe în valut naionala a<br />
înregistrat o cretere cu 1423,0 mil.lei, în timp ce în valut strin s-a diminuat cu 4,6 mil.dolari<br />
SUA. Datoria <strong>de</strong> stat intern în anul 2009 a fost în cretere, în comparaie cu începutul anului, cu<br />
1595,0 mil.lei.<br />
În rezultatul exerciiului bugetar 2009, datoria <strong>de</strong> stat externi datoria <strong>de</strong> stat intern s-au<br />
încadrat în limitele aprobate prin legea bugetar anual.<br />
Dei datoria <strong>de</strong> stat extern s-a diminuat în valoare absolut, pe fundalul <strong>de</strong>screterii PIB i<br />
veniturilor bugetului <strong>de</strong> stat, comparativ cu anul 2008, a avut loc creterea indicatorilor principali ai<br />
datoriei <strong>de</strong> stat externe a <strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong>.<br />
Cheltuielile bugetului <strong>de</strong> stat pentru <strong>de</strong>servirea datoriei <strong>de</strong> stat au constituit 1397,3 mil.lei, în<br />
acest scop fiind utilizate mijloace cu 10,0 mil.lei mai puin <strong>de</strong>cît limita planificat.<br />
Datoriile fa <strong>de</strong> Ministerul Finanelor ale instituiilor nefinanciare i ale bugetelor <strong>de</strong> alt<br />
nivel din cadrul proiectelor investiionale recreditate din surse interne i externe, la 31.12.2009, au<br />
constituit 1321,3 mil.lei, inclusiv datoria cu termenul <strong>de</strong> achitare expirat – circa 608,3 mil.lei, sau<br />
46,0% din suma total a datoriei.<br />
6. Auditele regularitii utilizrii mijloacelor financiare publice <strong>de</strong> ctre unele<br />
autoriti publice în exerciiul bugetar al anului 2009, dar i în exerciiile bugetare anterioare<br />
au constatat unele abateri i neregulariti la formarea i utilizarea mijloacelor financiare publice i<br />
la gestionarea patrimoniului public, cum ar fi: nerespectarea disciplinei financiar-bugetare,<br />
11
admiterea <strong>de</strong> supracheltuieli, utilizarea mijloacelor bugetare contrar <strong>de</strong>stinaiilor aprobate,<br />
organizarea inerii evi<strong>de</strong>nei contabile i raportrii financiare cu unele abateri <strong>de</strong> la cadrul normativlegislativ;<br />
efectuarea formal a inventarierii patrimoniului, neînregistrarea drepturilor asupra tuturor<br />
bunurilor imobile i raportarea eronat a situaiilor patrimoniale; efectuarea achiziiilor publice cu<br />
abateri <strong>de</strong> la cadrul legal prin admiterea livrrilor <strong>de</strong> bunuri pîn la înregistrarea contractelor i pîn<br />
la realizarea procedurilor <strong>de</strong> achiziie, divizarea unor achiziii, încheierea contractelor <strong>de</strong> efectuare a<br />
lucrrilor în lipsa limitelor bugetare aprobate; precum i înclcri stabilite la volumele i lucrrile<br />
executate în cadrul reparaiilor curente i capitale.<br />
Avînd în ve<strong>de</strong>re caracterul semnificativ al abaterilor i <strong>de</strong>naturrilor constatate, în<br />
majoritatea cazurilor <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a exprimat Opinii cu rezerve i contrare privind rapoartele<br />
financiare pe anul 2009 i regularitatea utilizrii mijloacelor financiare publice. (Opiniile <strong>de</strong><br />
audit, exprimate <strong>de</strong> auditori în rezultatul misiunilor <strong>de</strong> audit la entitile auditate, se prezint în<br />
Anexa nr.2 la Raport).<br />
7. La gestionarea finanelor publice pentru investiii i reparaii capitale în anul 2009 la<br />
Ministerul Finanelor i unii beneficiari (Ministerul Sii; Ministerul Construciilor i<br />
Dezvoltrii Regionale; Cancelaria <strong>de</strong> Stat; Î.S. „Administraia <strong>de</strong> Stat a Drumurilor”) s-a constatat<br />
existena neregularitilor i înclcrilor legislaiei, care au fost condiionate <strong>de</strong> nivelul sczut al<br />
responsabilitii angajailor din sistemul instituional al fiecrei entiti în ce privete exercitarea<br />
atribuiilor i competenelor beneficiarilor <strong>de</strong> investiii i reparaii capitale. De asemenea,<br />
monitorizarea la un nivel sczut <strong>de</strong> ctre Ministerul Finanelor a alocrii, utilizrii, valorificrii i<br />
raportrii mijloacelor publice <strong>de</strong>stinate investiiilor i reparaiilor capitale a <strong>de</strong>terminat admiterea<br />
multiplelor nereguli.<br />
Nu s-au respectat cerinele i principiile legale ale transparenei i concurenei la efectuarea<br />
procedurilor <strong>de</strong> achiziii publice, care se exprim prin: achiziia <strong>de</strong> lucrri în lipsa documentaiei <strong>de</strong><br />
proiect, verificati expertizat în modul stabilit; lipsa mijloacelor publice aprobate pentru aceste<br />
scopuri; admiterea la <strong>de</strong>sfurarea achiziiilor publice a agenilor economici care înregistrau datorii<br />
fa <strong>de</strong> bugetul public naional; neparticiparea reprezentantului Ministerului Finanelor la<br />
procedurile <strong>de</strong> achiziii publice etc.<br />
La etapa <strong>de</strong> contractare i valorificare a mijloacelor publice alocate pe domenii n-a fost<br />
monitorizat pe <strong>de</strong>plin executarea clauzelor contractelor încheiate cu antreprenorii pentru<br />
obiectivele prevzute în legea bugetar anual, ceea ce a <strong>de</strong>terminat riscul neasigurrii calitii<br />
lucrrilor i a durabilitii lor.<br />
8. Conform datelor Raportului privind executarea bugetului asigurrilor sociale <strong>de</strong> stat<br />
pe anul 2009, exerciiul bugetar s-a încheiat la venituri în sum <strong>de</strong> 7581,7 mil.lei, iar la cheltuieli –<br />
<strong>de</strong> 7607,2 mil.lei, ce constituie 101,5% i, respectiv, 99,2% fa <strong>de</strong> nivelul precizat, cu un <strong>de</strong>ficit<br />
bugetar <strong>de</strong> 25,5 mil.lei, sau 13% din nivelul stabilit (197,0 mil.lei). Soldul disponibilitilor bneti,<br />
la 31.12.2009, a constituit 576,8 mil.lei, sau cu 171,5 mil.lei mai mult <strong>de</strong>cît s-a stabilit.<br />
Indicatorii raportai privind executarea BASS în anul 2009 corespund normelor aprobate,<br />
îns nu ofer o imagine complet a situaiilor privind: veniturile calculate <strong>de</strong> ctre contribuabili în<br />
perioada <strong>de</strong> gestiune; datoriile fa <strong>de</strong> BASS, formate la 31.12.2009, i datoriile BASS ctre<br />
contribuabili; executarea cheltuielilor pe fonduri.<br />
Neonorarea obligaiilor <strong>de</strong> ctre contribuabili a favorizat formarea, la 31.12.2009, a<br />
datoriilor fa <strong>de</strong> BASS în sum <strong>de</strong> 638,6 mil.lei, cu 14,8 mil.lei mai mult fa <strong>de</strong> cele înregistrate la<br />
31.12.2008, iar neprezentarea în modul stabilit a <strong>de</strong>claraiilor trimestriale <strong>de</strong> ctre contribuabili a<br />
favorizat formarea, la 31.12.2009, a datoriilor BASS fa <strong>de</strong> contribuabili în sum <strong>de</strong> 103,3 mil. lei,<br />
majorîndu-se cu 21,9 mil.lei fa <strong>de</strong> anul 2008.<br />
Auditul asupra Raportului Guvernului privind executarea bugetului asigurrilor sociale <strong>de</strong><br />
stat pe anul 2009, efectuat la Casa Naional <strong>de</strong> Asigurri Sociale (CNAS), a relevat necesitatea:<br />
îmbunirii planificrii bugetului asigurrilor sociale <strong>de</strong> stat (BASS) la partea <strong>de</strong> venituri, inînduse<br />
cont <strong>de</strong> posibilele încasri anuale; elaborrii unor reglementri i criterii distincte <strong>de</strong> echilibrare a<br />
veniturilor i cheltuielilor i stabilirii exacte a <strong>de</strong>ficitului BASS acoperit prin transferurile <strong>de</strong> la<br />
12
ugetul <strong>de</strong> stat; armonizrii cadrului normativ privind unificarea informaiilor organelor abilitate<br />
(CNAS i IFPS), precum i efecturii cheltuielilor pentru întreinerea CNAS inîndu-se cont <strong>de</strong><br />
indicatorii <strong>de</strong> performan.<br />
9. În cadrul auditului Raportului Guvernului privind executarea fondurilor asigurrii<br />
obligatorii <strong>de</strong> asisten medical pe anul 2009, au fost constatate unele nereguli, probleme i<br />
abateri la formarea FAOAM, cum ar fi: <strong>de</strong>screterea numrului <strong>de</strong> persoane asigurate individual,<br />
creterea datoriilor contribuabililor fa <strong>de</strong> FAOAM <strong>de</strong> 2,7 ori fa <strong>de</strong> anul 2008, care la 01.01.2010<br />
constituiau 10,6 mil.lei, în urma neîntreprin<strong>de</strong>rii msurilor eficiente <strong>de</strong> administrare fiscal <strong>de</strong> ctre<br />
Serviciul Fiscal <strong>de</strong> Stat; admiterea <strong>de</strong> ctre unii ageni economici a abaterilor <strong>de</strong> la normele legale,<br />
care genereaz necalcularea i nevirarea în cuantumul i în termenele stabilite a plilor cuvenite la<br />
buget.<br />
Cheltuielile FAOAM în anul 2009 au fost executate în mrime <strong>de</strong> 3071,4 mil.lei, ceea ce<br />
reprezint o cretere <strong>de</strong> 19,4%, în raport cu anul 2008. În rezultatul verificrilor i testrilor <strong>de</strong> fond<br />
efectuate, se atest unele <strong>de</strong>ficiene i disfuncionaliti ale sistemului <strong>de</strong> gestionare i utilizare a<br />
mijloacelor FAOAM, care se exprim prin: contractarea serviciilor medicale cu 15 IMSP<br />
neacreditate, valoarea contractelor constituind 161,0 mil.lei; înregistrarea executrii sczute a<br />
cheltuielilor pe structur ale Fondului msurilor <strong>de</strong> profilaxie la nivel <strong>de</strong> 63,1%, ceea ce în cifre<br />
absolute constituie 21,1 mil.lei, concomitent cheltuielile acestuia fiind în <strong>de</strong>scretere i fa <strong>de</strong> anul<br />
2008; nevalorificarea mijloacelor <strong>de</strong>stinate medicamentelor compensate cu 6,5 mil.lei; abordri<br />
diferite fa <strong>de</strong> IMSP <strong>de</strong> acelai nivel la contractarea serviciilor medicale din contul fondului <strong>de</strong><br />
baz, aceasta generînd plasarea IMSP în condiii diferite, astfel încît unele încheie anul <strong>de</strong> gestiune<br />
cu profit net, iar altele înregistreaz pier<strong>de</strong>ri nete; neexercitarea la nivelul cuvenit a funciei <strong>de</strong><br />
control al gestionrii mijloacelor financiare alocate instituiilor medico-sanitare din FAOAM;<br />
achiziia materialelor <strong>de</strong> protecie individual pentru combaterea gripei A(H1N1) cu abateri privind<br />
calitatea i cu înclcarea termenelor prevzute; carene în funcionarea sistemului <strong>de</strong> control intern<br />
al CNAM i al IMSP (lipsa procedurilor scrise la implementarea sistemului <strong>de</strong> control intern,<br />
precum i nei<strong>de</strong>ntificarea riscurilor ce ar putea afecta activitatea acestora etc.).<br />
Misiunile <strong>de</strong> audit efectuate la 9 IMSP au constatat <strong>de</strong>ficiene i probleme, ce in <strong>de</strong>:<br />
utilizarea ineficient a utilajului medical performant i costisitor achiziionat <strong>de</strong> ctre acestea,<br />
precum i primit centralizat <strong>de</strong> la Ministerul Sii; efectuarea procedurilor <strong>de</strong> achiziii publice<br />
cu nerespectarea cadrului legal; inerea evi<strong>de</strong>nei contabile etc.<br />
Deficienele i iregularitile constatate au fost <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> nivelul sczut <strong>de</strong> monitorizare<br />
din partea Ministerului Sii a realizrii politicilor în state, perfecionrii i ajustrii continue<br />
a cadrului normativ <strong>de</strong> domeniu pentru instituiile medico-sanitare publice, <strong>de</strong> lipsa controlului din<br />
partea Ministerului Sii i a Consiliului municipal Chiinu asupra activitii instituiilor<br />
medico-sanitare.<br />
10. Ca o caracteristic general rezultat din aciunile <strong>de</strong> audit efectuate la unele autoriti<br />
ale administraiei publice locale i instituii finanate <strong>de</strong> la bugetul municipal Chiinu i<br />
bugetul raional Ceni s-a constatat faptul c managementul financiar al execuiei veniturilor i<br />
cheltuielilor bugetului nu a avut tendine <strong>de</strong> îmbunire, persistînd un numr însemnat <strong>de</strong> nereguli<br />
i abateri <strong>de</strong> la normele legale, menionate i în cadrul auditelor/ controalelor anterioare.<br />
Dei fa <strong>de</strong> perioada anterioar supus auditrii s-a constatat o sporire a responsabilitii<br />
manageriale a executorilor <strong>de</strong> buget <strong>de</strong> diferite niveluri din UTA Guzia, auditul efectuat a<br />
constatat un ir <strong>de</strong> nereguli, care au avut un impact negativ asupra execuiei bugetului autonomiei.<br />
Neregulile i abaterile constatate la execuia celor trei bugete auditate, precum i misiunea<br />
<strong>de</strong> audit asupra utilizrii resurselor financiare publice pentru investiii capitale din bugetul raional<br />
Dubsari au rezultat în nerealizarea integral a veniturilor proprii la bugetele UAT, stabilite<br />
suplimentar <strong>de</strong> audit în sum total <strong>de</strong> 48,3 mil.lei, efectuarea unor cheltuieli neregulamentare în<br />
sum <strong>de</strong> 5,5 mil. lei, inclusiv în domeniul investiiilor i construciilor capitale, unele ducînd la<br />
formarea unor datorii creditoare neasigurate financiar, gestionarea ineficient a patrimoniului<br />
13
public, nerespectarea preve<strong>de</strong>rilor legale la inerea evi<strong>de</strong>nei contabile, raportarea eronat a<br />
situaiilor patrimoniale în sum total 246,0 mil. lei.<br />
În viziunea auditorilor aceste nereguli i abateri au fost condiionate <strong>de</strong> preocuparea<br />
insuficient a factorilor responsabili <strong>de</strong> asigurarea unui management financiar guvernat <strong>de</strong> buna<br />
gestiune a banilor publici, <strong>de</strong> disfuncionalitile care existau în organizarea controlului intern,<br />
precum i <strong>de</strong> lipsa <strong>de</strong> claritate i <strong>de</strong> caracterul interpretabil al unor acte normative.<br />
În acest context, se impun msuri urgente <strong>de</strong> revigorare i promovare a procesului <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>scentralizare administrativ i fiscal, care constituie obiective strategice în consolidarea<br />
autonomiei locale, precum i care duc la sporirea responsabilitilor <strong>de</strong> acumulare i administrare a<br />
fondurilor publice.<br />
11. Managementul economico-financiar, precum i gestionarea patrimoniului <strong>de</strong> ctre<br />
entitile auditate (S.A. „<strong>Moldova</strong>-Film”, IPNA Compania „Teleradio-<strong>Moldova</strong>”, S.A.<br />
„Cereale-Flor”) au fost afectate <strong>de</strong> nivelul sczut al disciplinei financiare i responsabilitii<br />
executorului la gestionarea creanelor i datoriilor; inerea evi<strong>de</strong>nei contabile cu <strong>de</strong>ficiene, care în<br />
unele situaii a dus la <strong>de</strong>naturarea semnificativ a Rapoartelor financiare ale instituiilor, <strong>de</strong><br />
exercitarea ineficient a controlului i auditului intern, <strong>de</strong> nerespectarea preve<strong>de</strong>rilor legale i a<br />
procedurilor <strong>de</strong> achiziii publice etc. Multiple nereguli admise la gestionarea patrimoniului public<br />
in <strong>de</strong> imperfeciunile i ambiguitile cadrului normativ existent i <strong>de</strong> necorelarea acestuia cu actele<br />
legislative în vigoare. Auditul la Agenia „Moldsilva” i la 9 întreprin<strong>de</strong>ri subordonate în perioada<br />
anilor 2008-2009 au scos în evi<strong>de</strong>n cazuri <strong>de</strong> nerespectare a reglementrilor legale, care au afectat<br />
calitatea gestiunii patrimoniului public, inclusiv a fondurilor forestier i cinegetic, precum i a<br />
mijloacelor provenite din activitatea economico-financiar a entitilor auditate. Neregularitile i<br />
abaterile constatate se datoreaz lipsei unui control intern eficient în cadrul ramurii silvice, precum<br />
i la întreprin<strong>de</strong>ri, imixtiunii conducerii Ageniei „Moldsilva” în activitatea întreprin<strong>de</strong>rilor din<br />
subordine, precum i lipsei responsabilitii din partea unor factori <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie la exercitarea<br />
atribuiilor funcionale.<br />
La gestiunea resurselor naturale subterane în anii 2007-2008 au fost i<strong>de</strong>ntificate multiple<br />
iregulariti, ce <strong>de</strong>termin riscuri <strong>de</strong> utilizare ineficient i neasigurarea unei folosiri durabile a<br />
resurselor naturale subterane: gestiunea ineficient a resurselor naturale subterane, neexercitarea<br />
conform a competenelor stabilite prin lege atît la nivelul autoritilor administraiei publice<br />
centrale, cît i locale, precum i neexercitarea funciilor <strong>de</strong> control în domeniu, care au dus la<br />
prejudicierea mediului înconjurtor i a bugetului public naional; imperfeciunea cadrului<br />
legislativ-normativ, ne<strong>de</strong>finirea exhaustiv a competenelor organelor autoritilor administraiei<br />
publice centrale în materie <strong>de</strong> politici în domeniul gestiunii resurselor naturale subterane, care au<br />
dus la exploatarea necontrolat a resurselor naturale subterane, necoordonarea mecanismelor <strong>de</strong><br />
evi<strong>de</strong>n, reglementare i control .a;<br />
Deetatizarea i activitatea postprivatizare <strong>de</strong>ruleaz în lipsa strategiei i a unor programe<br />
<strong>de</strong> activitate, care ar <strong>de</strong>termina politica statului în acest domeniu, fapt ce condiioneaz riscul<br />
nerealizrii în msur <strong>de</strong>plin a scopului principal al acestora.<br />
Obiectivele i direciile investiionale prevzute în programul investiional, incluse în<br />
contractele <strong>de</strong> vînzare-cumprare a patrimoniului public, n-au fost realizate pe <strong>de</strong>plin i în<br />
termenele stabilite, fiind prolongate prin acorduri adiionale cu modificarea, în unele cazuri, i a<br />
direciilor <strong>de</strong> investire, toate acestea fiind acceptate <strong>de</strong> Comisia <strong>de</strong> concurs, ceea ce a <strong>de</strong>terminat<br />
apariia litigiilor i a riscurilor <strong>de</strong> pier<strong>de</strong>re a patrimoniului public.<br />
12. <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a realizat 5 audite ale performanei la 39 <strong>de</strong> entiti, finalizate cu<br />
rapoarte <strong>de</strong> audit, ale cror constatri, concluzii i recomandri au fost înaintate Parlamentului,<br />
Guvernului i autoritilor publice centrale i locale implicate. Trei din cele cinci audite ale<br />
performanei realizate au rezultat din asumarea <strong>de</strong> ctre Republica <strong>Moldova</strong> a unor angajamente<br />
fa <strong>de</strong> Comisia Uniunii Europene, precum i din angajamentele asumate <strong>de</strong> ctre <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong><br />
fa <strong>de</strong> INTOSAI i partenerii <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare strategic i vizeaz urmtoarele domenii <strong>de</strong> interes<br />
public: sistemul asistenei sociale; sistemul <strong>de</strong> asisten medical primar; mediul ambiant<br />
14
(gestionarea <strong>de</strong>eurilor menajere soli<strong>de</strong>). Alte 2 audite ale performanei au vizat domeniul vitivinicol,<br />
care reprezint un sector important al economiei naionale.<br />
Auditul performanei ajutorului social a constatat c <strong>de</strong>i în implementarea Legii cu privire<br />
la ajutorul social s-au realizat progrese, mai exist oportuniti pentru îmbunirea ulterioar a<br />
acestuia i pentru a face sistemul <strong>de</strong> asisten social mai eficient i mai eficace. Urmare auditului,<br />
au fost i<strong>de</strong>ntificate unele probleme cu privire la organizarea modului <strong>de</strong> stabilire i plat a ajutorului<br />
social, acordarea ajutorului social beneficiarilor cu statut <strong>de</strong> omer, precum i unele impedimente în<br />
beneficierea <strong>de</strong> ajutor social, corectarea crora se poate solda cu îmbunirea eficienei i<br />
eficacitii programului <strong>de</strong> ajutor social.<br />
Auditul performanei sistemului <strong>de</strong> asisten medical primar <strong>de</strong>not în pofida<br />
nivelului insuficient <strong>de</strong> asigurare cu resurse necesare (umane, tehnico-materiale, tehnologice etc.),<br />
s-a reuit realizarea unor pai importani în crearea unui mediu favorabil pentru medicina <strong>de</strong> familie<br />
i pentru reformele în acest domeniu. Medicina <strong>de</strong> familie a <strong>de</strong>venit o specialitate prin lege, iar<br />
asistena medical primar, care are cel mai mare impact asupra indicatorilor <strong>de</strong> state, este<br />
consi<strong>de</strong>rat prioritar i se situeaz pe prima poziie în sistemul <strong>de</strong> state. Totodat, lipsa<br />
autonomiei prestatorilor <strong>de</strong> asisten medical primar este cea mai semnificativ barier în<br />
<strong>de</strong>zvoltarea asistenei medicale primare, care continu s se confrunte cu o serie <strong>de</strong> probleme.<br />
Auditul performanei gestionrii <strong>de</strong>eurilor menajere soli<strong>de</strong> a constatat c sistemul actual<br />
pentru reglementarea i gestionarea colectrii i eliminrii <strong>de</strong>eurilor soli<strong>de</strong> din Republica <strong>Moldova</strong><br />
nu este eficace i nu minimizeaz efectele negative asupra mediului în urma eliminrii <strong>de</strong>eurilor.<br />
Pentru redresarea situaiei, sînt necesare aciuni concrete i imediate: actualizarea cadrului legalnormativ,<br />
armonîzîndu-l cu directivele bunelor practici europene; elaborarea strategiei privind<br />
gestionarea <strong>de</strong>eurilor, cu i<strong>de</strong>ntificarea surselor <strong>de</strong> finanare pentru implementarea acesteia;<br />
<strong>de</strong>limitarea exhaustiv a responsabilitilor sistemului instituional <strong>de</strong> reglementare i gestionare a<br />
<strong>de</strong>eurilor; <strong>de</strong>terminarea cadrului instituional privind organizarea serviciilor <strong>de</strong> salubrizare a<br />
localitilor rurale; reglementarea condiiilor (posibilitile) <strong>de</strong> colectare separat a <strong>de</strong>eurilor i <strong>de</strong><br />
transmitere spre prelucrare a acestora etc.<br />
Auditul performanei privind realizarea Programului <strong>de</strong> restabilire i <strong>de</strong>zvoltare a<br />
viticulturii i vinificaiei în anii 2002-2008 a constatat c Programul a soluionat într-o msur<br />
apreciabil problema restituirii unor cheltuieli, asigurînd pentru un numr însemnat <strong>de</strong> viticultori<br />
particulari i gospodrii neti posibilitatea <strong>de</strong> procurare a materialului sditor. Efecte pozitive au<br />
fost resimite i la agenii economici mai mari, productori <strong>de</strong> vinuri, care au reuit, cu suportul<br />
alocaiilor din Fondul pentru susinerea înfiinrii plantaiilor viticole, si recupereze o parte din<br />
cheltuielile efectuate la plantarea viilor, menite ulterior s asigure cu materie prim fabricile pe care<br />
le administreaz. Totodat, pentru redresarea situaiei privind realizarea Programului, sînt necesare<br />
eforturi susinute din partea Guvernului pentru: sporirea responsabilitii Ministerului Agriculturii<br />
i Industriei Alimentare, în ve<strong>de</strong>rea administrrii a<strong>de</strong>cvate a ramurii viti-vinicole; ajustarea<br />
indicatorilor <strong>de</strong> progres prevzui la situaia i condiiile actuale ale pieei <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfacere;<br />
i<strong>de</strong>ntificarea resurselor materiale i financiare suficiente pentru realizarea obiectivelor<br />
Programului etc.<br />
Auditul performanei implementrii Programelor investiionale i în<strong>de</strong>plinirii clauzelor<br />
specifice, negociate la cumprarea unor societi vinicole a avut drept obiectiv <strong>de</strong> a <strong>de</strong>termina<br />
gradul <strong>de</strong> realizare a acestora, a stabili dac au fost obinute beneficiile ateptate, precum i pentru a<br />
evalua eficacitatea monitorizrii procesului <strong>de</strong> postprivatizare <strong>de</strong> ctre vînztor. Referitor la<br />
realizarea obiectivelor preconizate prin privatizarea a patru societi, auditul menioneaz c<br />
Programele investiionale nu i-au atins în totalitate obiectivele propuse la iniiere, fiind necesar ca<br />
contractele <strong>de</strong> vînzare-cumprare ce vor fi încheiate cu alte companii care urmeaz a fi privatizate<br />
conin în mod obligatoriu criterii bine <strong>de</strong>terminate i clar <strong>de</strong>finite, indicatori economicofinanciari<br />
concrei, în ve<strong>de</strong>rea urmririi i monitorizrii eficienei i eficacitii implementrii<br />
contractelor investiionale încheiate.<br />
15
13. Cu suportul Bncii Mondiale i altor donatori, a partenerilor strini, <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a<br />
cut primii pai în auditul TI, care reprezint un proces <strong>de</strong> obinere i <strong>de</strong> evaluare a probelor<br />
pentru a stabili dac un anumit sistem TI protejeaz activele organizaiei, utilizeaz resursele în<br />
mod eficient, asigur securitatea i integritatea datelor i realizeaz eficient obiectivele operaionale.<br />
Au fost efectuate 3 audite-pilot TI la Compania Naional <strong>de</strong> Asigurri în Medicin, Casa<br />
Naional <strong>de</strong> Asigurri Sociale i la Ministerul Finanelor. Au fost auditate, respectiv, Sistemele<br />
Informaionale Automatizate: „Asigurarea obligatorie <strong>de</strong> asisten medical” (SIA „AOAM”),<br />
„Protecia Social” (SPIS) i „Managementul i Analiza Financiar a Datoriei Publice” (SI<br />
„DMFAS”), care au avut un obiectiv comun: Asigur controalele generale TI existente în cadrul<br />
acestor autoriti i controalele aplicaiei acurateea, integritatea i fiabilitatea datelor, precum i<br />
securitatea i disponibilitatea sistemelor?<br />
În rezultatul auditelor s-au constatat unele <strong>de</strong>ficiene similare implementrii sistemelor, precum i<br />
specifice acestora, fiind înaintate recomandri entitilor în ve<strong>de</strong>rea remedierii <strong>de</strong>ficienelor.<br />
14. Dei în domeniul managementului financiar public se constat prezena unor probleme i<br />
neregulariti, care persist practic din an în an, în anul 2009, prin eforturile <strong>de</strong>puse în ve<strong>de</strong>rea<br />
realizrii unei strînse colaborri cu entitile auditate, <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a reuit s responsabilizeze<br />
executorii <strong>de</strong> buget în ajustarea activitii economico-financiare a entitii la reglementrile în<br />
vigoare i la înaltele standar<strong>de</strong> <strong>de</strong> calitate, conformitate i transparen, precum i s contribuie la<br />
îmbunirea sistemelor <strong>de</strong> control intern ale entitilor, obinînd asigurarea neadmiterii pe viitor a<br />
problemelor i neregulilor i<strong>de</strong>ntificate.<br />
Urmare recomandrilor înaintate <strong>de</strong> ctre <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong>, autoritile i instituiile<br />
publice au întreprins msuri <strong>de</strong> lichidare a abaterilor <strong>de</strong> la reglementrile legale, constatate<br />
<strong>de</strong> misiunile <strong>de</strong> audit. Msurile întreprinse au fost orientate spre: încasarea veniturilor la buget;<br />
îmbunirea procesului <strong>de</strong> administrare a veniturilor bugetului <strong>de</strong> stat; înregistrarea în evi<strong>de</strong>na<br />
contabil a patrimoniului public; gestionarea eficient a mijloacelor financiare alocate pentru<br />
investiii i reparaii capitale; înregistrarea la OCT a bunurilor imobile; îmbunirea<br />
managementului finanelor publice; responsabilizarea executorilor <strong>de</strong> buget; prestarea unor servicii<br />
calitative; instruirea angajailor privind aplicarea noilor proceduri în domeniul achiziiilor publice i<br />
privind implementarea sistemului <strong>de</strong> management financiar i control i auditului intern.<br />
Dei au fost întreprinse unele eforturi mo<strong>de</strong>ste <strong>de</strong> optimizare a cadrului legislativ i<br />
normativ, în majoritatea cazurilor, Guvernul nu a întreprins msuri privind aducerea actelor<br />
normative în concordan cu legislaia în vigoare (<strong>de</strong> exemplu: soluionarea, prin elaborarea<br />
cadrului normativ, a problemelor ce se refer la remunerrile suplimentare primite <strong>de</strong> ctre<br />
funcionarii publici – membri ai organelor <strong>de</strong> conducere i ai comisiei <strong>de</strong> cenzori ale agenilor<br />
economici cu capital majoritar <strong>de</strong> stat; reglementarea procedurilor <strong>de</strong> prospeciune, explorare i<br />
exploatare a resurselor naturale subterane, în ve<strong>de</strong>rea eliminrii contradiciilor, incertitudinilor i<br />
golurilor din cadrul legal existent i multe altele). Persistena ambiguitilor i lacunelor în cadrul<br />
normativ-legislativ las loc pentru interpretri greite i eludarea <strong>de</strong> la preve<strong>de</strong>rile acestuia în<br />
procesul <strong>de</strong> gestionare a mijloacelor financiare publice i a patrimoniului public.<br />
16
CAPITOLUL I.<br />
Managementul Finanelor Publice<br />
Rezumat<br />
Pentru al patrulea an <strong>de</strong> realizare a proiectului „Managementul Finanelor Publice” au fost<br />
stabilite ca obiective <strong>de</strong> baz: consolidarea metodologiilor <strong>de</strong> planificare i <strong>de</strong> executare a bugetului<br />
public naional implementarea unui sistem integrat mo<strong>de</strong>rn <strong>de</strong> management financiar, crearea<br />
Unitilor <strong>de</strong> Audit Intern (UAI) în autoritile publice centrale i locale, promovarea implementrii<br />
sistemului <strong>de</strong> management financiar i control (MFC) în instituiile publice, elaborarea i aprobarea<br />
cadrului legal privind Controlul Financiar Public Intern (CFPI), instruirea funcionarilor publici în<br />
domeniile tematicii MFP, care pe ansamblu urmeaz s asigure un management financiar public<br />
mai bun.<br />
Au fost obinute unele progrese la fiecare din componentele proiectului, i anume:<br />
elaborarea noilor instruciuni metodologice privind elaborarea bugetului, modificarea Legii privind<br />
sistemul bugetar i procesul bugetar, elaborarea proiectului manualului <strong>de</strong> executare a bugetului, a<br />
proiectului <strong>de</strong> Lege privind controlul financiar public intern, a noii Strategii <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a CFPI, a<br />
unor ghiduri metodologice întru implementarea sistemului <strong>de</strong> MFC în instituiile publice. În unele<br />
autoriti publice centrale au fost create uniti <strong>de</strong> audit intern, fiind instruii angajaii<br />
subdiviziunilor create.<br />
Au fost operate unele modificri în cadrul legislativ privind reglementarea CFPI atît la<br />
nivelul autoritilor publice centrale, cît i celor locale.<br />
Noua Lege a contabilitii a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008, aceasta, îns, nu este pe<br />
<strong>de</strong>plin aplicat în aspectul ce ine <strong>de</strong> sectorul public, motivul fiind c Ministerul Finanelor nu a<br />
elaborat toate actele normative necesare, termenul legal <strong>de</strong> elaborare a acestora nefiind expirat.<br />
Concomitent cu unele progrese se evi<strong>de</strong>niaz i probleme în implementarea unor<br />
componente ale Proiectului, care limiteaz reuita procesului <strong>de</strong> reformare a MFP. În special, se<br />
relev implementarea lent a CFPI per ansamblu i a componentelor acestuia (crearea UAI i<br />
instituionalizarea sistemului <strong>de</strong> MFC) în cadrul autoritilor publice. Din acest motiv, situaia în<br />
domeniul utilizrii mijloacelor financiare publice i a patrimoniului public nu evolueaz pozitiv,<br />
<strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> constatînd an <strong>de</strong> an multiple abateri <strong>de</strong> la cadrul normativ-legislativ, <strong>de</strong>ficiene<br />
privind disciplina financiar-contabil .a., acestea fiind cauzate i <strong>de</strong> nivelul insuficient al<br />
responsabilitii executorilor <strong>de</strong> buget pentru asigurarea unei bune guvernri. În acest context,<br />
menionm c implementarea CFPI trebuie s <strong>de</strong>vin o prioritate pentru MF, ca promotor al<br />
reformelor în domeniul MFP i o preocupare primordial a autoritilor publice atît la nivel central,<br />
cît i local.<br />
Unele progrese i <strong>de</strong>ficiene în implementarea reformelor în domeniul MFP:<br />
‣ La componenta - Planificarea i executarea bugetului<br />
Au fost realizate activiti în ve<strong>de</strong>rea îmbunirii metodologiei <strong>de</strong> formare a bugetului<br />
public naional, ca instrument <strong>de</strong> planificare strategic:<br />
MF a început elaborarea CCTM pe anii 2010-2012 în conformitate cu anii bugetari i cu<br />
procedurile în vigoare;<br />
La elaborarea bugetului pentru anul 2010 a fost aplicat mo<strong>de</strong>lul <strong>de</strong> prognoz<br />
macroeconomic – un instrument <strong>de</strong> estimare a resurselor pe termen mediu.<br />
Pentru anul 2009, în componena bugetului <strong>de</strong> stat au fost aprobate 5 fonduri speciale, cu<br />
2 fonduri mai puin fa <strong>de</strong> anul 2008, iar bugetul pentru anul 2010 a inclus doar 4 fonduri speciale.<br />
A fost pus în aplicare mecanismul contului unic trezorerial, în timp ce Trezoreria <strong>de</strong> Stat a<br />
<strong>de</strong>venit participant direct la sistemul automatizat <strong>de</strong> pli interbancare al BNM. Totodat, au fost<br />
conectate la sistemul automatizat i Trezoreriile teritoriale.<br />
17
‣ La componenta - Controlul i auditul intern<br />
Activitile <strong>de</strong> reformare s-au axat pe 3 domenii: perfecionarea cadrului legislativ-normativ<br />
privind controlul financiar public intern; transformarea controlului financiar (<strong>de</strong> conformitate) în<br />
funcia <strong>de</strong> audit intern; extin<strong>de</strong>rea funciei <strong>de</strong> audit intern ctre ministerele <strong>de</strong> ramur i entitile<br />
subnaionale.<br />
- Cadrul legislativ-normativ privind controlul i auditul intern s-a perfecionat odat cu<br />
implementarea conceptului <strong>de</strong> CFPI <strong>de</strong> ctre instituiile publice în baza Legii privind sistemul<br />
bugetar i procesul bugetar.<br />
Conceptul CFPI este bazat pe implementarea sistemului <strong>de</strong> MFC, care este pus în sarcina<br />
executorilor <strong>de</strong> buget responsabili pentru buna guvernare în instituiile publice. Modul <strong>de</strong><br />
organizare al sistemului <strong>de</strong> MFC este supus evalurii auditului intern i auditului extern. Executorul<br />
<strong>de</strong> buget asigur funcia <strong>de</strong> audit intern, instituind o unitate <strong>de</strong> audit intern în structura<br />
organizaional a instituiei, care are ca scop s contribuie la îmbunirea operaiunilor efectuate<br />
<strong>de</strong> ctre instituiile publice prin evaluarea proceselor i oferirea recomandrilor în acest aspect.<br />
În perioada anului 2009, s-au înregistrat urmtoarele progrese:<br />
La 1 ianuarie 2009 a intrat în vigoare Titlul IX1 al Legii privind sistemul i procesul<br />
bugetar, care stabilete cadrul juridic <strong>de</strong> reglementare a CFPI, precum i responsabilitile<br />
executorilor <strong>de</strong> buget întru implementarea sistemului <strong>de</strong> MFC i instituirea obligatorie în instituiile<br />
autoritilor centrale a UAI.<br />
A fost reglementat CFPI i la nivelul autoritilor publice locale prin operarea<br />
modificrilor în Capitolul XIII din Legea privind administraia public local, care oblig<br />
conductorul instituiei s organizeze sistemul <strong>de</strong> MFC i îi ofer dreptul <strong>de</strong> a crea UAI.<br />
S-au aprobat Standar<strong>de</strong>le naionale <strong>de</strong> control intern în sectorul public.<br />
S-a elaborat proiectul Legii privind controlul financiar public intern.<br />
S-a elaborat un nou proiect al Strategiei <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a CFPI.<br />
Întru facilitarea implementrii <strong>de</strong> ctre executorii <strong>de</strong> buget a sistemului <strong>de</strong> MFC,<br />
DASCFPI din cadrul Ministerului Finanelor a elaborat proiectele unor ghiduri metodologice,<br />
pentru punerea în aplicare a SNCI în sectorul public.<br />
- Transformarea controlului financiar (<strong>de</strong> conformitate) în funcia <strong>de</strong> audit intern<br />
În perioada <strong>de</strong> raportare au fost lansate audite-pilot la Compania Naional <strong>de</strong> Asigurri în<br />
Medicin (CNAM) – audit bazat pe sistem; la IMSP Institutul <strong>de</strong> Cercetri tiinifice în Domeniul<br />
ii Mamei i Copilului – audit al performanei i la Biroul Naional <strong>de</strong> Statistic – audit bazat<br />
pe sistem, echipele <strong>de</strong> audit fiind formate din angajai ai DASCFPI, CNAM i ai SCFR.<br />
Pe parcursul anului 2009, s-au efectuat trei misiuni-pilot <strong>de</strong> implementare a sistemului <strong>de</strong><br />
MFC la trei instituii publice – Casa Naional <strong>de</strong> Asigurri Sociale (CNAS), Ministerul Proteciei<br />
Sociale, Familiei i Copilului (în prezent – Ministerul Muncii, Proteciei Sociale i Familiei),<br />
precum i la Trezoreria <strong>de</strong> Stat din cadrul Ministerului Finanelor.<br />
Urmare acestor misiuni-pilot, în cadrul CNAS, Ministerului Proteciei Sociale, Familiei i<br />
Copilului au fost i<strong>de</strong>ntificate i <strong>de</strong>scrise principalele procese, au fost stabilite obiectivele strategice<br />
i operaionale pentru fiecare proces i<strong>de</strong>ntificat, au fost stabilite riscurile legate <strong>de</strong> aceste procese,<br />
precum i s-a elaborat un plan <strong>de</strong> aciuni cu privire la activitile ce in <strong>de</strong> implementarea sistemului<br />
<strong>de</strong> MFC, ceea ce a reprezentat realizarea primilor pai în ve<strong>de</strong>rea implementrii sistemului <strong>de</strong> MFC<br />
în instituiile publice.<br />
- Extin<strong>de</strong>rea auditului intern ctre autoritile publice centrale i locale<br />
La sfîritul anului 2009, în autoritile publice centrale activau 15 uniti <strong>de</strong> audit intern.<br />
Dei au fost operate modificri la Legea privind sistemul bugetar i procesul bugetar prin<br />
introducerea unui titlu cu privire la CFPI, precum i la Legea privind administraia public local,<br />
implementarea CFPI (crearea UAI i implementarea sistemului <strong>de</strong> MFC) continu s fie un proces<br />
lent.<br />
18
Datorit acestui fapt, UAI le este dificil s evalueze procesele din cadrul instituiilor publice<br />
i <strong>de</strong> cele mai multe ori sînt implicate în implementarea sistemului <strong>de</strong> MFC, ceea ce nu corespun<strong>de</strong><br />
standar<strong>de</strong>lor, <strong>de</strong>oarece responsabilitatea pentru implementarea sistemului <strong>de</strong> MFC revine<br />
conductorului entitii.<br />
Totodat, pregtirea auditorilor din cadrul UAI rmîne a fi insuficient i urmeaz a fi<br />
consolidat prin instruirea i certificarea ulterioar a acestora.<br />
Evalurile activitii specialitilor UAI, efectuate <strong>de</strong> DASCFPI <strong>de</strong> pe lîng MF, au constatat<br />
ca unii din acetia, <strong>de</strong>i au participat <strong>de</strong> numeroase ori la seminare <strong>de</strong> instruire în perioada anilor<br />
2007-2009, pîn în prezent continu s efectueze revizii/controale financiare i nu-i planific<br />
misiunile <strong>de</strong> audit intern conform SNAI i NMIAISP.<br />
Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al contribuiei UAI la îmbunirea sistemului <strong>de</strong> MFC, doar cîteva<br />
UAI din cadrul autoritilor contribuie la procesul <strong>de</strong> management al riscurilor, ajutînd entitatea în<br />
meninerea unui sistem eficient <strong>de</strong> MFC i la perfecionarea acestuia, precum i ofer recomandri<br />
pentru îmbunirea activitii entitii. Astfel, din cele 14 UAI evaluate, doar 6 UAI efectueaz<br />
misiuni <strong>de</strong> audit intern.<br />
Neconformarea activitii UAI existente SNAI i NMIAISP duce la tergiversarea<br />
implementrii sistemului <strong>de</strong> control financiar public intern în cadrul autoritilor publice i creeaz<br />
unele impedimente în realizarea întregului proces <strong>de</strong> reformare a MFP.<br />
Urmare acestui fapt, situaia în domeniul MFP la nivelul autoritilor administrative centrale<br />
i locale nu înregistreaz evoluii pozitive în ceea ce privete respectarea disciplinei bugetar-fiscale<br />
i a cadrului normativ-legislativ în domeniul utilizrii mijloacelor financiare publice i a<br />
patrimoniului public.<br />
Misiunile <strong>de</strong> audit public extern efectuate <strong>de</strong> ctre <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> în cadrul unor autoriti<br />
publice centrale i locale au relevat prezena multiplelor <strong>de</strong>ficiene privind disciplina financiarcontabili<br />
au concluzionat c cea mai mare parte a entitilor auditate nu dispun <strong>de</strong> proceduri <strong>de</strong><br />
control intern, ceea ce duce la gestionarea neconform a resurselor financiare publice. Responsabili<br />
i executori din cadrul autoritilor publice nu posed cunotine <strong>de</strong>spre CFPI i componentele<br />
acestuia i nu contientizeaz importana i necesitatea implementrii sistemului <strong>de</strong> MFC i a<br />
auditului intern în autoritile publice. Ca o caracteristic general misiunile <strong>de</strong> audit au scos în<br />
evi<strong>de</strong>n per ansamblu o insuficient preocupare a executorilor <strong>de</strong> buget pentru asigurarea acurateei<br />
situaiilor financiare i patrimoniale i pentru un management financiar guvernat <strong>de</strong> buna gestiune<br />
economico-financiar.<br />
În contextul celor menionate, <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> opteaz pentru intensificarea procesului <strong>de</strong><br />
implementare a sistemului <strong>de</strong> MFC i a auditului intern, în ve<strong>de</strong>rea sporirii responsabilitii<br />
executorilor <strong>de</strong> buget pentru buna guvernare a mijloacelor financiare publice la nivel <strong>de</strong><br />
administraie public centrali local.<br />
MF, ca promotor al reformelor în domeniul MFP, trebuie s promoveze mai insistent<br />
implementarea CFPI (auditul intern i sistemul <strong>de</strong> MFC) în cadrul autoritilor publice centrale i<br />
locale, subliniind în permanen beneficiile i necesitatea reformelor.<br />
‣ La componenta – Capacitatea <strong>de</strong> instruire în domeniul managementului financiar i<br />
colarizarea<br />
În anul 2009, activitile <strong>de</strong> instruire au fost puse în aplicare <strong>de</strong> ctre MF cu sprijinul SIPU<br />
International. În aceast perioad au fost elaborate i prezentate 5 module <strong>de</strong> instruire, acestea fiind<br />
puse în aplicare în trei etape: prezentarea modulului i a materialelor elaborate; formarea<br />
formatorilor din rîndul participanilor prezeni la prima etap; pilotarea cursului <strong>de</strong> ctre formatorii<br />
selectai. Au fost instruii peste 240 <strong>de</strong> funcionari publici din autoritile publice centrale i locale<br />
i au fost pregtii 40 <strong>de</strong> formatori în modulele vizate.<br />
19
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Guvernului:<br />
- promovarea i implementarea în mod prioritar a reformelor în domeniul<br />
managementului finanelor publice, inclusiv:<br />
• <strong>de</strong>finitivarea elaborrii cadrului normativ pentru punerea în aplicare a Legii<br />
contabilitii;<br />
• urgentarea promovrii Legii privind controlul financiar public intern;<br />
• promovarea implementrii sistemului <strong>de</strong> MFC i audit intern în cadrul autoritilor<br />
publice;<br />
• <strong>de</strong>zvoltarea capacitilor <strong>de</strong> formare i instruire în domeniul managementului finanelor<br />
publice.<br />
20
CAPITOLUL II.<br />
Administrarea i întrebuinarea resurselor financiare publice –<br />
executarea bugetului public naional din exerciiul bugetar al anului<br />
2009<br />
II.1. Auditul Raportului Guvernului privind executarea bugetului <strong>de</strong> stat<br />
Rezumat<br />
Bugetul <strong>de</strong> stat pe anul 2009 a fost aprobat iniial prin Legea bugetului <strong>de</strong> stat pe anul<br />
2009 1 , pe toate componentele, la venituri în sum <strong>de</strong> 17734,9 mil.lei i la cheltuieli – în sum <strong>de</strong><br />
18308,7 mil.lei, cu o <strong>de</strong>pire a cheltuielilor asupra veniturilor <strong>de</strong> 573,8 mil.lei. În legea menionat<br />
au fost operate modificri i completri 2 , care au rezultat din tendinele negative <strong>de</strong> neacumulare a<br />
veniturilor aprobate i necesare pentru acoperirea cheltuielilor bugetare, acestea fiind generate <strong>de</strong><br />
efectele crizei economice, <strong>de</strong> nevirarea integral la bugetul <strong>de</strong> stat a divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>lor aferente cotei <strong>de</strong><br />
participare a statului în societi pe aciuni i a <strong>de</strong>falcrilor din profitul net al întreprin<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong> stat<br />
etc. Urmare modificrilor, parametrii bugetului <strong>de</strong> stat, precizai <strong>de</strong>finitiv, s-au stabilit: la venituri<br />
– în sum <strong>de</strong> 13177,1 mil.lei i la cheltuieli – în sum <strong>de</strong> 17832,4 mil.lei, înregistrînd un <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong><br />
4655,3 mil.lei.<br />
Potrivit datelor din Raportul Guvernului privind executarea bugetului <strong>de</strong> stat pe anul 2009,<br />
preve<strong>de</strong>rile <strong>de</strong>finitive ale bugetului <strong>de</strong> stat au fost realizate la nivel <strong>de</strong> 105,0% – la venituri (13833,0<br />
mil.lei), cu o <strong>de</strong>pire în cifre absolute <strong>de</strong> 655,9 mil.lei, i la nivel <strong>de</strong> 96,5% (17203,0 mil.lei) – la<br />
cheltuieli, acestea fiind mai mici în cifre absolute cu 629,4 mil. lei.<br />
În condiiile în care bugetul <strong>de</strong> stat pe anul 2009 a fost prevzut cu un <strong>de</strong>ficit iniial<br />
aprobat <strong>de</strong> 573,8 mil.lei i precizat <strong>de</strong> 4655,3 mil.lei, exerciiul bugetar s-a încheiat cu un<br />
<strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> 3370,0 mil.lei, ceea ce constituie 72,4%, sau cu 1285,3 mil.lei mai puin fa <strong>de</strong> nivelul<br />
precizat. Deficitul bugetului <strong>de</strong> stat a rezultat din <strong>de</strong>pirea cheltuielilor asupra veniturilor pe 2<br />
componente (componenta <strong>de</strong> bazi proiecte finanate din surse externe) în sum <strong>de</strong> 3523,7 mil.lei<br />
i din exce<strong>de</strong>ntul – <strong>de</strong> 153,7 mil.lei la mijloace speciale i fonduri speciale.<br />
În rezultatul executrii bugetului <strong>de</strong> stat, soldurile <strong>de</strong> mijloace bneti la conturile bugetului,<br />
pe toate componentele, la 31.12.2009, au constituit 1934,6 mil.lei, majorîndu-se cu 443,9 mil.lei,<br />
comparativ cu situaia din 31.12.2008.<br />
Constatrile rezultate din verificrile efectuate în cadrul auditului <strong>de</strong>not c datele<br />
Raportului Guvernului privind executarea bugetului <strong>de</strong> stat pe anul 2009 prezint execuia <strong>de</strong><br />
ansamblu a bugetului <strong>de</strong> stat pe anul 2009 în conformitate cu datele evi<strong>de</strong>nei sistemului<br />
trezorerial, iar indicatorii privind executarea <strong>de</strong> cas a bugetului <strong>de</strong> stat pe anul 2009 la partea <strong>de</strong><br />
venituri i partea <strong>de</strong> cheltuieli, sub toate aspectele semnificative, prezint o imagine fi<strong>de</strong>l pentru<br />
anul bugetar încheiat la 31.12.2009.<br />
Totodat, auditul a constatat unele abateri <strong>de</strong> la cadrul legislativ i normativ, nereguli i<br />
incorectitudini la efectuarea cheltuielilor, la raportarea veniturilor i cheltuielilor, precum i la<br />
inerea evi<strong>de</strong>nei trezoreriale etc.<br />
Constatrile auditului:<br />
‣ Principalele abateri constatate în urma verificrilor efectuate la partea <strong>de</strong> venituri din<br />
Raportul Guvernului privind executarea bugetului <strong>de</strong> stat pe anul 2009 <strong>de</strong>not urmtoarele:<br />
• În aspectul componentelor, veniturile la componenta <strong>de</strong> baz constituie 11551,8 mil.lei, la<br />
proiecte finanate din surse externe – 636,8 mil.lei, la fonduri speciale – 295,1 mil.lei i la mijloace<br />
1 Legea bugetului <strong>de</strong> stat pe anul 2009 nr.244-XVI din 21.12.2008 (cu modificrile i completrile ulterioare; în<br />
continuare – Legea 244-XVI).<br />
2 Legea nr.82-XVIII din 03.12.2009 „Pentru modificarea i completarea Legii bugetului <strong>de</strong> stat pe anul 2009 nr.244-<br />
XVI din 21 noiembrie 2008”.<br />
21
speciale – 1349,3 mil.lei. Pon<strong>de</strong>rea major <strong>de</strong> 83,5% revine veniturilor la componenta <strong>de</strong> baz,<br />
care au fost acumulate cu 423,7 mil.lei mai mult <strong>de</strong>cît volumul precizat.<br />
• În timp ce partea <strong>de</strong> venituri în ansamblu a fost executat peste preve<strong>de</strong>rile precizate,<br />
neîncrile la 25 <strong>de</strong> tipuri <strong>de</strong> venit ale bugetului <strong>de</strong> stat, executate sub nivelul indicilor<br />
bugetari <strong>de</strong>finitivi (pe toate componentele), au constituit 201,0 mil.lei. Totodat, partea <strong>de</strong> venituri<br />
a mai fost lipsit <strong>de</strong> posibile încasri din dobînzi, penaliti i dobînzi suplimentare calculate unor<br />
întreprin<strong>de</strong>ri în sum <strong>de</strong> 23,6 mil.lei i 0,3 mil.dolari SUA, care au fost anulate prin Legea nr.2-XVI<br />
din 02.02.2009 3 .<br />
• Concomitent, bugetul <strong>de</strong> stat a fost lipsit <strong>de</strong> posibile surse <strong>de</strong> venituri nefiscale, i anume<br />
<strong>de</strong> încasri provenite din divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>le aferente cotei <strong>de</strong> participare a statului în societile pe aciuni<br />
i din <strong>de</strong>falcrile din profitul net al întreprin<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong> stat în sum estimativ <strong>de</strong> circa 95,0 mil.lei<br />
(inclusiv 82,7 mil.lei – divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i 12,3 – <strong>de</strong>falcri din profitul net) ca urmare a redirecionrii<br />
pariale, potrivit indicaiei prim-viceprim-ministrului nr.0204-943 din 07.08.2009, a profitului net<br />
obinut <strong>de</strong> întreprin<strong>de</strong>rile <strong>de</strong> stat i societile pe aciuni în perioada anului 2008 pentru <strong>de</strong>zvoltarea<br />
acestora, prin ce n-au fost respectate prescripiile Hotrîrii Guvernului nr.1396 din 12.12.2007 4 .<br />
• Nivelul <strong>de</strong> executare, în aspectul tipurilor <strong>de</strong> venituri, a fost influenat <strong>de</strong> atribuirea i<br />
reflectarea incorect a transferurilor efectuate <strong>de</strong> ctre S.A. „Moldtelecom” în sum <strong>de</strong> 100,0 mil.lei<br />
ca plat achitat în avans din profitul anului 2009, dar înregistrat la contul special al Ministerului<br />
Finanelor „Mijloace bneti <strong>de</strong> asisten financiar - acordarea <strong>de</strong> diferite ajutoare”, ulterior<br />
transferate la venituri, la capitolul 411.00 „Granturi interne”. Conform clasificaiei bugetare, aceste<br />
mijloace urmau a fi reflectate la capitolul 121.03 „Defalcri din profitul net al întreprin<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong><br />
stat”.<br />
• Atribuirea i reflectarea neregulamentar a unor încasri <strong>de</strong> mijloace a influenat<br />
nesemnificativ nivelul total <strong>de</strong> executare, inclusiv în aspectul tipurilor <strong>de</strong> venituri. Astfel, incorect s-<br />
a raportat la capitolul 121.11 „Dobînzi la creditele acordate <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat” suma <strong>de</strong> 9,5<br />
mil.lei, care regulamentar urma a fi reflectat la partea <strong>de</strong> cheltuieli, la grupa 23 „Creditarea net” i<br />
suma <strong>de</strong> 4,0 mil.lei, reflectat la grupa 19 „Alte servicii legate <strong>de</strong> activitatea economic” cu semnul<br />
„minus”, care regulamentar urma a fi reflectat la partea <strong>de</strong> venituri, la capitolul 122.40 „Alte<br />
încasri”.<br />
• Restanele agenilor economici la bugetul <strong>de</strong> stat, la începutul anului bugetar 2009, au<br />
constituit 325,6 mil.lei, iar la situaia din 31.12.2009 – 358,9 mil.lei, majorîndu-se, fa <strong>de</strong> cele<br />
înregistrate la începutul anului, cu 33,3 mil.lei, sau cu 10,2%.<br />
‣ Principalele constatri efectuate referitor la partea <strong>de</strong> cheltuieli din Raportul<br />
Guvernului privind executarea bugetului <strong>de</strong> stat pe anul 2009 <strong>de</strong>not urmtoarele:<br />
• Cheltuielile totale ale bugetului <strong>de</strong> stat au constituit 17203,0 mil.lei, înregistrînd un grad<br />
<strong>de</strong> execuie fa <strong>de</strong> preve<strong>de</strong>rile <strong>de</strong>finitive <strong>de</strong> 96,5%, fiind în cretere cu 737,0 mil.lei fa <strong>de</strong><br />
cheltuielile anului 2008. În aspectul componentelor, cheltuielile s-au executat: proiecte finanate din<br />
surse externe – la nivel <strong>de</strong> 83,0%, mijloace speciale – 83,4%, fonduri speciale – 93,2%, componenta<br />
<strong>de</strong> baz – 98,7%.<br />
• Gradul executrii <strong>de</strong> cas, în comparaie cu preve<strong>de</strong>rile <strong>de</strong>finitive pe fiecare grup<br />
principal <strong>de</strong> funcie, a fost cuprins între 73,9% i 99,5%, ca rezultat nefiind utilizate alocaiile în<br />
limitele aprobate în sum total <strong>de</strong> 629,4 mil.lei.<br />
• În acelai timp, <strong>de</strong> ctre unii executori <strong>de</strong> buget au fost executate cheltuieli efective cu<br />
<strong>de</strong>pirea limitelor <strong>de</strong> alocaii aprobate, acest fapt influenînd formarea datoriilor creditoare. Astfel,<br />
s-au constatat <strong>de</strong>piri ale limitelor <strong>de</strong> alocaii aprobate în sum <strong>de</strong> 172,7 mil.lei, din care admise <strong>de</strong><br />
tre Ministerul Agriculturii i Industriei Alimentare – 127,1 mil.lei, Ministerul Aprii – 20,6<br />
mil.lei, Serviciul Grniceri – 10,7 mil.lei etc.<br />
3 Legea nr.2-XVI din 02.02.2009 „Cu privire la msurile <strong>de</strong> redresare a situaiei economico-financiare a unor întreprin<strong>de</strong>ri<br />
din sectorul agroalimentar”.<br />
4 Hotrîrea Guvernului nr.1396 din 12.12.2007 „Cu privire la unele aspecte ce in <strong>de</strong> repartizarea profitului net anual al<br />
întreprin<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong> stat i al societilor pe aciuni cu cota <strong>de</strong> participare a statului”.<br />
22
• Pe parcursul anului 2009 a continuat practica alocrii <strong>de</strong> mijloace financiare unor<br />
executori <strong>de</strong> buget în lipsa limitelor <strong>de</strong> alocaii aprobate i cu <strong>de</strong>pirea nivelului preconizat, fapt ce<br />
a dus la <strong>de</strong>zafectarea mijloacelor din contul veniturilor generale ale bugetului <strong>de</strong> stat, cu rectificarea<br />
ulterioar a acestuia. Astfel, în anul 2009, în baza a 7 Hotrîri ale Guvernului, din care una cu<br />
parafa „secret” (ulterior <strong>de</strong>secretizat), au fost alocate mijloace în sum total <strong>de</strong> circa 137,3 mil.lei,<br />
aceste alocaii fiind ulterior incluse la rectificarea legii bugetare anuale. De asemenea, Ministerul<br />
Finanelor a alocat, în baza unei note <strong>de</strong> serviciu, mijloace în mrime <strong>de</strong> 49,5 mil.lei pentru<br />
<strong>de</strong>servirea datoriei <strong>de</strong> stat.<br />
• În <strong>de</strong>cursul anului 2009, Ministerul Finanelor, în lipsa reglementrilor distincte în legea<br />
bugetar anual, a <strong>de</strong>zafectat temporar mijloace <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat pentru acordarea unor<br />
împrumuturi bugetelor <strong>de</strong> alt nivel. Astfel, pentru acoperirea <strong>de</strong>calajului temporar <strong>de</strong> cas în<br />
executarea bugetului asigurrilor sociale <strong>de</strong> stat, au fost acordate împrumuturi în sum total <strong>de</strong><br />
685,0 mil.lei i Consiliului raional Ungheni – 2,5 mil.lei, acestea fiind restituite pîn la finele<br />
anului.<br />
• În anul 2009, bugetul <strong>de</strong> stat a suportat cheltuieli în sum <strong>de</strong> 823,9 mil.lei pentru<br />
acoperirea <strong>de</strong>ficitului BASS, mijloacele fiind incluse la rectificarea legii bugetare anuale în<br />
rimea integral a calculului prezentat <strong>de</strong> CNAS, auditul relevînd <strong>de</strong>naturarea necesitilor <strong>de</strong><br />
cheltuieli, fiind estimat un surplus <strong>de</strong> mijloace în sum <strong>de</strong> 405,3 mil.lei. La finele anului, CNAS a<br />
format un sold disponibil <strong>de</strong> mijloace în mrime <strong>de</strong> 576,8 mil.lei, prepon<strong>de</strong>rent sursa <strong>de</strong> formare<br />
constituind-o mijloacele alocate <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat.<br />
• În lipsa operrii modificrilor, în modul stabilit, în Regulamentul aprobat prin Hotrîrea<br />
Parlamentului nr.312-XVI din 25.12.2008 5 , Guvernul, prin Hotrîrea nr.98 din 09.02.2009 6 , a<br />
majorat cu 50,0 mil.lei alocaiile pentru subvenionarea productorilor agricoli la livrarea pe<br />
teritoriul rii a produciei agricole <strong>de</strong> fabricaie proprie, efectuat prin intermediul Inspectoratului<br />
Fiscal Principal <strong>de</strong> Stat. Abia la 21.12.2009, prin Hotrîrea Parlamentului nr.114-XVIII din<br />
18.12.2009 7 , mijloacele prevzute iniial pentru acest scop au fost modificate <strong>de</strong> la 50,0 mil.lei la<br />
220,0 mil.lei, <strong>de</strong>i la acel moment <strong>de</strong>ja erau alocate cu 106,6 mil.lei mai mult fa <strong>de</strong> limita aprobat<br />
prin Hotrîrea Parlamentului nr.312-XVI i cu 56,6 mil.lei mai mult fa <strong>de</strong> cea prevzut în<br />
Hotrîrea Guvernului nr.98 din 09.02.2009.<br />
• N-a fost respectat gradul <strong>de</strong> finanare a alocaiilor aprobate potrivit planului <strong>de</strong> repartizare<br />
lunar. Astfel, cel mai ridicat nivel <strong>de</strong> finanare se atest în trimestrul IV, iar în aspect lunar – în<br />
luna <strong>de</strong>cembrie, în sum <strong>de</strong> 2742,5 mil.lei, sau 15,9% din totalul cheltuielilor anuale. Acest fapt s-a<br />
datorat rectificrii legii bugetare anuale i alocrii <strong>de</strong> mijloace la sfîritul anului, care nefiind<br />
utilizate pe <strong>de</strong>plin <strong>de</strong> executorii <strong>de</strong> buget au contribuit la formarea soldurilor disponibile (în special,<br />
se menioneaz situaia BASS cu transferul <strong>de</strong> mijloace la 24.12.2009), iar în altele – la formarea <strong>de</strong><br />
datorii <strong>de</strong>bitoare.<br />
• Se atest ca problematic situaia vizînd creterea continu a cheltuielilor suportate <strong>de</strong> la<br />
bugetul <strong>de</strong> stat pentru achitarea titlurilor executorii în sume consi<strong>de</strong>rabile. În anul 2009 au fost<br />
executate 43 <strong>de</strong> hotrîri, emise <strong>de</strong> CEDO, în sum <strong>de</strong> 114,3 mil.lei (acestea fiind în cretere fa <strong>de</strong><br />
anul 2008 cu 64,2 mil.lei, sau <strong>de</strong> 2,3 ori mai mult), i 79 <strong>de</strong> titluri executorii, emise în baza<br />
hotrîrilor instanelor ju<strong>de</strong>ctoreti, în sum <strong>de</strong> 4,2 mil.lei. Comparativ cu anul 2008, cheltuielile în<br />
aceste scopuri s-au majorat <strong>de</strong> circa 1,8 ori, sau cu 51,7 mil.lei.<br />
Din titlurile executorii emise în baza hotrîrilor instanelor ju<strong>de</strong>ctoreti, 58 sînt emise în<br />
temeiul Legii nr.1545-XIII din 25.02.1998 8 . Ministerul Finanelor a sesizat Procuratura General pe<br />
5 Hotrîrea Parlamentului <strong>de</strong> aprobare a Regulamentului privind modul <strong>de</strong> utilizare a mijloacelor fondului pentru<br />
subvenionarea productorilor agricoli nr.312-XVI din 25.12.2008 (cu modificrile ulterioare).<br />
6 Hotrîrea Guvernului nr.98 din 09.02.2009 „Cu privire la repartizarea pe tipuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>stinaii a mijloacelor fondului<br />
pentru subvenionarea productorilor agricoli” (cu modificrile ulterioare).<br />
7 Hotrîrea Parlamentului nr.114-XVIII din 18.12.2009 „Pentru modificarea articolului 1 din Hotrîrea Parlamentului<br />
nr.312-XVI din 25 <strong>de</strong>cembrie 2008 <strong>de</strong> aprobare a Regulamentului privind modul <strong>de</strong> utilizare a mijloacelor fondului<br />
pentru subvenionarea productorilor agricoli”.<br />
8 Legea nr.1545-XIII din 25.02.1998 „Privind modul <strong>de</strong> reparare a prejudiciului cauzat prin aciunile ilicite ale<br />
organelor <strong>de</strong> urmrire penal, ale procuraturii i ale instanelor ju<strong>de</strong>ctoreti” (cu modificrile ulterioare).<br />
23
28 <strong>de</strong> cazuri, acesta fiind informat <strong>de</strong> ctre Procuratura General <strong>de</strong>spre refuzul începerii urmririi<br />
penale în 8 cazuri.<br />
• Fondul <strong>de</strong> rezerv al Guvernului pe anul 2009 a fost aprobat iniial în sum <strong>de</strong> 71,8<br />
mil.lei, fiind micorat la rectificarea legii bugetare anuale cu 37,4 mil.lei, constituind 34,4 mil.lei.<br />
Conform situaiei <strong>de</strong> la finele anului, prin hotrîrile Guvernului au fost repartizate 24,3 mil.lei i<br />
finanate 20,8 mil.lei (inclusiv 15,2 mil.lei – executate prin intermediul instituiilor finanate <strong>de</strong> la<br />
bugetul <strong>de</strong> stat i 5,6 mil.lei – prin intermediul autoritilor administraiei publice locale). Auditul<br />
relev alocarea mijloacelor ce nu corespund <strong>de</strong>stinaiilor concrete stabilite regulamentar pentru<br />
utilizarea mijloacelor Fondului <strong>de</strong> rezerv al Guvernului 9 în sum total <strong>de</strong> 9,7 mil.lei i<br />
nerestituirea la finele anului a mijloacelor alocate, dar rmase nevalorificate <strong>de</strong> unii beneficiari, în<br />
sum total <strong>de</strong> 693,9 mii lei.<br />
• Nivelul <strong>de</strong> executare a bugetului la partea <strong>de</strong> cheltuieli, urmare raportrii incorecte a unor<br />
mijloace la „Alte servicii legate <strong>de</strong> activitatea economic” i la „Creditarea net”, a condiionat<br />
majorarea totalului la partea <strong>de</strong> cheltuieli a bugetului <strong>de</strong> stat cu 5,5 mil.lei.<br />
• Datoriile <strong>de</strong>bitoare, la 31.12.2009, au constituit 210,4 mil.lei (din care 35,7 mil.lei – cu<br />
termenul <strong>de</strong> achitare expirat), majorîndu-se, fa <strong>de</strong> 31.12.2008, cu 72,0 mil.lei. Formarea unor<br />
datorii <strong>de</strong>bitoare a fost condiionat <strong>de</strong> efectuarea transferurilor <strong>de</strong> mijloace în avans unor ageni<br />
economici la finele anului bugetar.<br />
• Datoriile creditoare, înregistrate la situaia din 31.12.2009, au constituit 666,0 mil.lei (din<br />
care 137,4 mil.lei – cu termenul <strong>de</strong> achitare expirat), majorîndu-se, fa <strong>de</strong> 31.12.2008, cu 176,4<br />
mil.lei. Formarea datoriilor creditoare a fost condiionat atît <strong>de</strong> cheltuielile efective executate cu<br />
<strong>de</strong>pirea limitei, cît i <strong>de</strong> neutilizarea alocaiilor prevzute <strong>de</strong> legislaie.<br />
• Ministerul Finanelor n-a asigurat i<strong>de</strong>nticitatea datelor reflectate privind soldul <strong>de</strong><br />
mijloace la grupa 76.6 „Drepturile <strong>de</strong> import-export achitate în avans” i grupa 76.3 „Contribuiile<br />
fiscale ale agenilor economici amplasai în localitile din stînga Nistrului i în mun. Ben<strong>de</strong>r”, care<br />
în Raportul privind executarea bugetului <strong>de</strong> stat pe anul 2009 constituie 8,9 mil.lei (cu semnul<br />
„minus”) i 20,5 mil.lei, pe cînd conform informaiei Serviciului Vamal, care este responsabil <strong>de</strong><br />
administrarea acestor contribuii constituie 122,0 mil.lei i respectiv, 0,3 mil.lei. Aceste diferene se<br />
datoreaz modalitilor diferite <strong>de</strong> inere a evi<strong>de</strong>nei i <strong>de</strong> reflectare a acestor pli <strong>de</strong> ctre<br />
Ministerul Finanelor i Serviciul Vamal i nu au influenat rezultatul executrii bugetului <strong>de</strong> stat pe<br />
anul 2009.<br />
• Mijloacele speciale la partea <strong>de</strong> venituri au fost executate în sum <strong>de</strong> 1358,5 mil.lei, sau<br />
cu 14,4 mil.lei mai puin fa <strong>de</strong> nivelul <strong>de</strong>finitivat, iar cheltuielile – în sum <strong>de</strong> 1303,4 mil.lei, sau<br />
cu 259,4 mil.lei mai puin, fapt ce relev planificarea ireal a cheltuielilor, condiionînd, astfel,<br />
neplanificarea i, respectiv, nevirarea <strong>de</strong> ctre instituiile publice la componenta <strong>de</strong> baz a bugetului<br />
a veniturilor <strong>de</strong> mijloace speciale ce <strong>de</strong>pesc necesitile <strong>de</strong> cheltuieli.<br />
• Urmare, exerciiul bugetar s-a încheiat cu un exce<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> 55,1 mil.lei fa <strong>de</strong> <strong>de</strong>ficitul în<br />
rime <strong>de</strong> 189,9 mil.lei, contribuind la creterea soldului <strong>de</strong> mijloace la finele anului pîn la 417,8<br />
mil.lei. O majorare semnificativ <strong>de</strong> 260,6% s-a constatat la categoria „Granturi,<br />
sponsorizri/filantropie i donaii, care a fost condiionat <strong>de</strong> primirea unui grant în valoare <strong>de</strong> 138,1<br />
mil.lei <strong>de</strong> la Fe<strong>de</strong>raia Rus <strong>de</strong> ctre Agenia Rezerve Materiale, Achiziii Publice i Ajutoare<br />
Umanitare.<br />
• Veniturile din fondurile speciale au fost executate în sum <strong>de</strong> 295,1 mil.lei, sau la nivel <strong>de</strong><br />
115,0% fa <strong>de</strong> preve<strong>de</strong>rile <strong>de</strong>finitive, în timp ce cheltuielile fondurilor speciale au fost executate în<br />
sum <strong>de</strong> 196,6 mil.lei, sau la nivel <strong>de</strong> 93,2% fa <strong>de</strong> preve<strong>de</strong>rile <strong>de</strong>finitive. Exerciiul bugetar s-a<br />
încheiat cu un exce<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> 98,5 mil.lei fa <strong>de</strong> exce<strong>de</strong>ntul <strong>de</strong>finitivat în mrime <strong>de</strong> 45,5 mil.lei.<br />
Deficienele stabilite la înregistrarea în evi<strong>de</strong>n a veniturilor provenite din taxa <strong>de</strong> închiriere la<br />
„Fondul <strong>de</strong> manuale” relev c acestea se înregistreaz în aceeai mrime la momentul încasrii<br />
taxei, dar nu la momentul apariiei obligaiilor i, respectiv, nu se înregistreaz datoriile <strong>de</strong>bitoare<br />
i/sau creditoare aferente acestor obligaii. Totodat, transferurile <strong>de</strong> mijloace <strong>de</strong> la „Fondul<br />
9 Legea nr.1228-XIII din 27.06.1997 „Despre Regulamentul privind utilizarea mijloacelor Fondului <strong>de</strong> rezerv al<br />
Guvernului” (cu modificrile ulterioare).<br />
24
ecologic local” la „Fondul Ecologic Naional”, care au acelai scop i acelai cadru instituional,<br />
atrag dup sine multiple tranzacii inutile între conturile trezoreriale, precum i <strong>de</strong>ficiene la<br />
efectuarea operaiunilor <strong>de</strong> consolidare a bugetului <strong>de</strong> stat atît la venituri, cît i la cheltuieli. Aceste<br />
<strong>de</strong>ficiene relev necesitatea examinrii oportunitii <strong>de</strong> consolidare a acestor fonduri prin formarea<br />
unui singur fond ecologic.<br />
• Toate transferurile preconizate UAT au fost executate integral, cu excepia transferurilor<br />
cu <strong>de</strong>stinaie special pentru investiii i reparaii capitale, care au fost executate cu 6,8 mil.lei mai<br />
puin. Nefinanarea acestor mijloace a fost cauzat <strong>de</strong> neprezentarea <strong>de</strong> ctre UAT a actelor<br />
necesare pentru finanare.<br />
• În anul 2009, pentru recuperarea averii persoanelor reabilitate, în baza <strong>de</strong>ciziilor<br />
comisiilor speciale ale autoritilor administraiei publice locale i a titlurilor executorii ale<br />
instanelor ju<strong>de</strong>ctoreti, au fost executate cheltuieli din contul bugetului <strong>de</strong> stat în mrime <strong>de</strong> 18,5<br />
mil.lei, în timp ce din contul veniturilor proprii ale bugetelor UAT nu au fost efectuate astfel <strong>de</strong><br />
cheltuieli.<br />
‣ Concluzii generale asupra Raportului Guvernului privind executarea bugetului <strong>de</strong> stat<br />
pe anul 2009 i Opinia <strong>de</strong> audit la componenta executarea <strong>de</strong> cas<br />
Raportul Guvernului privind executarea bugetului <strong>de</strong> stat pe anul 2009 a fost elaborat în<br />
conformitate cu preve<strong>de</strong>rile acceptate i prezint informaia financiar bazat pe datele evi<strong>de</strong>nei<br />
sistemului trezorerial i consolidarea datelor rapoartelor executorilor <strong>de</strong> buget. Concomitent,<br />
conine, prin totalitatea sistematizat <strong>de</strong> indicatori, date ce caracterizeaz situaia privind executarea<br />
veniturilor i cheltuielilor bugetului <strong>de</strong> stat în perioada <strong>de</strong> gestiune, explic mirile mijloacelor<br />
neti în conturi, totalitatea cheltuielilor sistematizate în aspectele clasificaiei bugetare.<br />
Reieind din scopul i abordarea <strong>de</strong> audit, precum i fiind limitai în resursele necesare,<br />
echipa <strong>de</strong> audit a Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> s-a expus asupra executrii principalilor indicatori pentru anul<br />
bugetar 2009. Auditul, bazîndu-se pe activitile efectuate i avînd în ve<strong>de</strong>re responsabilitatea<br />
Ministerului Finanelor pentru executarea bugetului <strong>de</strong> stat prin metoda <strong>de</strong> cas, concluzioneaz c<br />
indicatorii privind executarea <strong>de</strong> cas a bugetului <strong>de</strong> stat pe anul 2009, la partea <strong>de</strong> venituri i<br />
partea <strong>de</strong> cheltuieli, sub toate aspectele semnificative, prezint o imagine fi<strong>de</strong>l pentru anul<br />
bugetar încheiat la 31.12.2009, fiind în conformitate cu datele evi<strong>de</strong>nei sistemului trezorerial i<br />
exprim Opinie f rezerve asupra Raportului Guvernului privind executarea bugetului <strong>de</strong> stat<br />
pe anul 2009, la componenta executarea <strong>de</strong> cas.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Guvernului:<br />
- examinarea oportunitilor <strong>de</strong> îmbunire a capacitilor <strong>de</strong> prognozare i colectare a<br />
veniturilor la bugetul <strong>de</strong> stat, necesare pentru acoperirea total a obligaiilor bugetare ale statului,<br />
inclusiv prin sporirea eficacitii msurilor <strong>de</strong> administrare fiscal, monitorizarea sumei<br />
restanelor, urmrirea i reducerea riscurilor <strong>de</strong> evaziune fiscal;<br />
- audierea sistematic a rapoartelor executorilor primari <strong>de</strong> buget privind utilizarea<br />
banilor publici în condiii <strong>de</strong> bun guvernare, cu accent asupra îmbunirii disciplinei financiare<br />
prin implementarea controlului financiar public intern i asigurarea principiului transparenei;<br />
- examinarea oportunitilor <strong>de</strong> integrare a unor tipuri <strong>de</strong> mijloace speciale i fonduri<br />
speciale la componenta <strong>de</strong> baz a bugetului, întru asigurarea implementrii principiilor bugetare,<br />
în special a unitii i universalitii.<br />
25
II.1.1. Veniturile administrate <strong>de</strong> Serviciul Fiscal <strong>de</strong> Stat<br />
Rezumat<br />
Veniturile colectate <strong>de</strong> Serviciul Fiscal <strong>de</strong> Stat la bugetul public naional în anul 2009 au<br />
constituit 13667,4 mil.lei, asigurînd un grad <strong>de</strong> executare <strong>de</strong> 100,7% fa <strong>de</strong> planul stabilit.<br />
Comparativ cu veniturile colectate în anul 2008 (13947,3 mil.lei), acestea constituie mai puin cu<br />
279,9 mil.lei (sau 2,0%).<br />
În perioada <strong>de</strong> raportare 2009, SFS a administrat: 58,1% din veniturile încasate la bugetul<br />
public naional, inclusiv 31,2% (4305,0 mil.lei) din veniturile încasate la bugetul <strong>de</strong> stat, 91,7%<br />
(2448,0 mil.lei) din veniturile încasate la bugetele UAT, 99,3% (5575,3 mil.lei) din veniturile<br />
încasate la BASS i 94,2% (1339,2 mil.lei) din veniturile FAOAM.<br />
În timp ce veniturile administrate i colectate <strong>de</strong> SFS la BASS i FAOAM au sporit,<br />
veniturile bugetelor UAT i cele ale bugetului <strong>de</strong> stat au înregistrat o sc<strong>de</strong>re <strong>de</strong> 150,3 mil.lei<br />
(5,7%) i, respectiv, <strong>de</strong> 523,9 mil.lei (10,9%).<br />
Neexecutarea pii <strong>de</strong> venituri a BS a fost cauzat în special <strong>de</strong>: problemele ce in <strong>de</strong><br />
prognozarea corect a impozitelor; tendinele negative la nivel macroeconomic, generate <strong>de</strong> efectele<br />
crizei economice; managementul nea<strong>de</strong>cvat din partea unor organe cu atribuii <strong>de</strong> administrare<br />
fiscal; nerespectarea <strong>de</strong> ctre agenii economici a obligaiunilor prevzute în actele normative<br />
privind executarea veniturilor în aspect bugetar; tendinele neconstante <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a veniturilor<br />
agenilor economici; reducerea bazei impozabile, inclusiv prin majorarea scutirilor i restituirilor;<br />
manevrarea unor ageni economici cu venitul, prin eschivarea <strong>de</strong> la plata impozitelor, implicarea în<br />
pseudoactiviti, comiterea evaziunilor fiscale etc.<br />
Auditul a fost efectuat la IFPS i la 8 inspectorate fiscale <strong>de</strong> stat teritoriale (IFST), care în<br />
anul 2009 au administrat 78% din totalul veniturilor fiscale în sum <strong>de</strong> 13667,4 mil.lei.<br />
Constatrile auditului<br />
În perioada auditat, SFS, contribuabilii i alte organe publice centrale s-au confruntat cu<br />
probleme ce in <strong>de</strong> asigurarea încasrii veniturilor administrate pentru executarea indicilor stabilii<br />
prin legea bugetar anual, care limiteaz eficacitatea procesului <strong>de</strong> colectare a veniturilor în<br />
bugetul public naional, admiînd i unele nereguli i înclcri în administrarea veniturilor,<br />
exprimate prin urmtoarele:<br />
• Instabilitatea actelor normative la planificarea i executarea veniturilor în aspect bugetar,<br />
conlucrarea insuficient a organelor fiscale cu alte autoriti ale administraiei publice centrale i<br />
locale la <strong>de</strong>terminarea datelor raportate care au influenat negativ asupra încasrii veniturilor în<br />
bugetele <strong>de</strong> toate nivelurile.<br />
• Prelucrarea întîrziat a informaiilor privind <strong>de</strong>claraiile persoanelor fizice, erorile admise<br />
la completarea <strong>de</strong>claraiilor <strong>de</strong> ctre persoanele juridice, administrarea nea<strong>de</strong>cvat din partea unor<br />
IFST, precum i facilitile acordate în perioada anilor 2008-2009, conform art.15 lit.b) i lit.c) din<br />
Codul fiscal (impozitarea la cota „0”) care au influenat negativ asupra încasrii veniturilor <strong>de</strong> la<br />
sursa impozitului pe venit. Planul impozitului pe venit s-a executat la nivel <strong>de</strong> 97,8%, fiind în<br />
sc<strong>de</strong>re, fa <strong>de</strong> anul 2008, cu 289,4 mil.lei.<br />
• Controlul ineficient i msurile nea<strong>de</strong>cvate întreprinse <strong>de</strong> ctre unele IFST privind<br />
regularitatea încasrii veniturilor <strong>de</strong> la taxa pe valoarea adugat, <strong>de</strong>i acestea dispun <strong>de</strong> suficiente<br />
instrumente i pîrghii <strong>de</strong> monitorizare prin intermediul sistemului tehnologiilor informaionale,<br />
precum i nerespectarea obligaiunilor fiscale <strong>de</strong> ctre unii contribuabili.<br />
Problemele menionate au generat nereguli i înclcri în domeniul încasrii veniturilor<br />
<strong>de</strong> la TVA, dup cum urmeaz:<br />
• La înregistrarea ca subiect al impunerii cu TVA, unii contribuabilii, efectuînd livrri mai<br />
mari <strong>de</strong>cît suma stabilit, nu s-au înregistrat ca pltitori <strong>de</strong> TVA, iar SFS nu i-a realizat dreptul <strong>de</strong><br />
26
a efectua vizite fiscale la/i dup înregistrarea agenilor economici ca pltitori TVA. În unele cazuri<br />
unor ageni economici le-au fost atribuite mai multe coduri TVA, în alte cazuri la înregistrare s-au<br />
acceptat contractele <strong>de</strong> locaiune i actele <strong>de</strong> primire-predare a încperilor, întocmite<br />
neregulamentar.<br />
• La anularea înregistrrii contribuabililor în calitate <strong>de</strong> pltitori TVA, s-a constatat c<br />
indicaiile interne elaborate i aprobate <strong>de</strong> IFPS nu sînt ajustate la preve<strong>de</strong>rile Codului fiscal i nu în<br />
toate cazurile s-au efectuat vizite fiscale la agenii economici crora li s-a anulat înregistrarea.<br />
Unele organe ale SFS nu examinau regulamentar toate circumstanele pentru a <strong>de</strong>ci<strong>de</strong> anularea<br />
înregistrrii ca pltitor TVA.<br />
• Contribuabilii au efectuat livrri pe facturi fiscale rmase în sold dup anularea lor ca<br />
pltitori TVA, iar msurile întreprinse <strong>de</strong> SFS nu în toate cazurile sînt eficiente i poart un caracter<br />
întîrziat. În baza <strong>de</strong> date a SFS au fost înregistrate asemenea livrri în sum total <strong>de</strong> 35,9 mil.lei, cu<br />
trecerea în cont a TVA în sum <strong>de</strong> 5,9 mil.lei. Echipa <strong>de</strong> audit a stabilit în 7 cazuri, din 12 cazuri<br />
examinate, livrri în sum <strong>de</strong> 26,1 mil.lei, cu trecerea în cont a TVA în sum <strong>de</strong> 4,4 mil.lei, care,<br />
conform sistemului informaional al SFS, nu au fost anulate i retrase din cont.<br />
• Pîn la momentul actual nu este elaborat la nivel central un act normativ privind<br />
<strong>de</strong>pistarea firmelor cu pseudoactivitate („fantom”), argumentarea fictivitii operaiunilor i<br />
exclu<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> la <strong>de</strong>contri cu bugetul a tranzaciilor efectuate, precum i responsabilitatea pilor<br />
pentru tranzaciile efectuate. Lipsa cadrului legal referitor la tranzaciile firmelor cu<br />
pseudoactivitate, precum i cîtigul <strong>de</strong> cauz în instanele <strong>de</strong> ju<strong>de</strong>cat îi motiveaz pe unii ageni<br />
economici credibili s efectueze tranzacii cu contribuabilii care practic pseudoactivitate, formînd<br />
un prece<strong>de</strong>nt pentru meninerea i efectuarea în continuare a tranzaciilor fictive în valoare sporit,<br />
ce condiioneaz frecvena trecerii unilaterale în cont a TVA, cu ulterioara fraudare a bugetului prin<br />
restituirile TVA.<br />
• Imperfeciunea cadrului normativ privind relaiile cu firmele „fantom”/ <strong>de</strong>licvente,<br />
precum i mecanismul <strong>de</strong> scoatere <strong>de</strong> la <strong>de</strong>duceri a sumei TVA a dat posibilitate agenilor<br />
economici, prin adresarea în instanele ju<strong>de</strong>ctoreti, s obin cîtig <strong>de</strong> cauz, SFS fiind obligat s<br />
restituie sau s restabileasc în contul agentului economic TVA obinut în urma acestor relaii.<br />
• Analiza informaiilor din baza <strong>de</strong> date a IFPS referitor la numai 38 <strong>de</strong> ageni economici a<br />
relevat c volumul procurrilor efectuate <strong>de</strong> acetia <strong>de</strong> la firmele „fantom” a însumat 842,5 mil.lei,<br />
ca rezultat diminuînd TVA prin trecerea în cont a circa 140,4 mil.lei.<br />
• În rezultatul estimrilor indirecte efectuate <strong>de</strong> ctre IFPS, pe parcursul anului 2009 s-au<br />
stabilit 209 cazuri <strong>de</strong> evaziuni fiscale admise <strong>de</strong> firme nei<strong>de</strong>ntificate („fantom”/<strong>de</strong>licvente), suma<br />
obligaiunilor estimate constituind 3,8 mlrd.lei, din care TVA în sum <strong>de</strong> 3,7 mlrd.lei, ceea ce<br />
constituie 27,2% din veniturile bugetului public naional. Materialele analizate în cadrul Direciei<br />
antifraud a IFPS au fost transmise, conform registrului inut <strong>de</strong> aceasta, organelor <strong>de</strong> drept. În<br />
prezent, IFPS nu cunoate care este starea materialelor transmise.<br />
• Situaia actual privind sancionarea <strong>de</strong> ctre SFS a contribuabililor implicai în schemele<br />
frauduloase aplicate <strong>de</strong> ctre acetia pentru sustragerea mijloacelor financiare prin evaziuni fiscale<br />
nu asigur stoparea sau înlturarea fenomenului propriu-zis.<br />
• Problema major la executarea veniturilor prognozate spre încasare la bugetul public<br />
naional o constituie soldul cumulativ al restanelor contribuabililor la obligaiunile fiscale, care, la<br />
situaia din 31.12.2009, au constituit 1050,3 mil.lei, fiind în cretere cu 163,4 mil.lei fa <strong>de</strong><br />
31.12.2008.<br />
• Au existat mai multe rezerve privind asigurarea stingerii obligaiunilor fiscale prin<br />
suspendarea aciunilor <strong>de</strong> pe conturile bancare ale contribuabililor, care <strong>de</strong> fapt au fost ratate în<br />
urma unor <strong>de</strong>ficiene admise <strong>de</strong> unele subdiviziuni ale SFS.<br />
• Modul <strong>de</strong> lichidare a restanelor la obligaiunile fiscale prin sechestrarea bunurilor, la<br />
momentul actual, a <strong>de</strong>venit neeficient, fiind acumulate bunuri în urma aplicrii sechestrului în sum<br />
<strong>de</strong> 155,5 mil.lei, care nu sînt comercializate din mai multe motive, din care lipsa unei conlucrri<br />
a<strong>de</strong>cvate între SFS i organele cu drept <strong>de</strong> comercializare a bunurilor.<br />
27
• SFS, pe lîng funciile <strong>de</strong> baz, i s-au atribuit i funciile <strong>de</strong> comercializare a bunurilor<br />
confiscate, care, în condiiile existenei multiplelor probleme ce in <strong>de</strong> procesul <strong>de</strong> primire-predare,<br />
<strong>de</strong>pozitare, pstrare, verificare i, ulterior, comercializare a acestora, nu pot fi executate pe <strong>de</strong>plin i<br />
cu maxim eficien, nedispunîndu-se <strong>de</strong> suficiente capaciti structurale. Totodat noile fincii<br />
atribuite creaz un ir <strong>de</strong> probleme ce in, în special, <strong>de</strong>: neglijarea <strong>de</strong> ctre unele IFST a evalurilor<br />
bunurilor confiscate, efectuate <strong>de</strong> organele competente i împuternicite; neconlucrarea SFS cu<br />
organele cu drept <strong>de</strong> confiscare a bunurilor, inclusiv neverificarea datelor; evi<strong>de</strong>na i documentarea<br />
necorespunztoare a procesului <strong>de</strong> transmitere-predare; controlul nea<strong>de</strong>cvat i insuficient asupra<br />
calitii i integritii bunurilor confiscate; confiscarea bunurilor care n-au nici o valoare;<br />
transmiterea cu titlu gratuit unor organe <strong>de</strong> stat a bunurilor confiscate; neclaritile în unele acte<br />
normative referitor la problema respectiv.<br />
• Reieind din resursele disponibile, SFS se axeaz prepon<strong>de</strong>rent pe efectuarea verificrilor<br />
camerale i tematice, i mai puin pe verificri totale. Urmare analizei actelor <strong>de</strong> control ale<br />
organelor SFS, auditul a stabilit o atitudine diferit a colaboratorilor, unele acte fiind întocmite<br />
superficial, iar în altele nefiind i<strong>de</strong>ntificate real problemele existente în activitatea contribuabililor.<br />
Prin <strong>de</strong>ciziile adoptate, nu în toate cazurile au fost aplicate sanciuni corespunztor înclcrilor<br />
stabilite.<br />
• surile întreprinse <strong>de</strong> SFS fa <strong>de</strong> contribuabilii care în mod sistematic admit înclcarea<br />
preve<strong>de</strong>rilor legale privind prezentarea i întocmirea drilor <strong>de</strong> seam nu sînt a<strong>de</strong>cvate pentru a<br />
reduce fenomenul <strong>de</strong> evaziune fiscal i <strong>de</strong> eschivare <strong>de</strong> la achitarea în termen a obligaiunilor<br />
fiscale, ceea ce duce la micorarea veniturilor.<br />
• Se relev neconlucrarea corespunztoare a unor IFST cu autoritile administraiei publice<br />
locale. Astfel, perceptorii fiscali din cadrul primriilor, precum i contribuabilii nu sînt familiarizai<br />
cu preve<strong>de</strong>rile legale ce in <strong>de</strong> calcularea i achitarea impozitelor i taxelor locale. Nivelul<br />
nea<strong>de</strong>cvat al controalelor fiscale asupra corectitudinii i plenitudinii calculrii i achitrii<br />
impozitelor i taxelor locale genereaz eschivarea <strong>de</strong> ctre unii contribuabili <strong>de</strong> la plata acestora,<br />
reducînd veniturile pasibile încasrii la bugetele respective.<br />
• Activitatea <strong>de</strong> antreprenoriat în baz <strong>de</strong> patent influeneaz direct i negativ asupra<br />
încasrii veniturilor la bugetele <strong>de</strong> toate nivelurile. Astfel, <strong>de</strong>i unii titulari <strong>de</strong> patent au cifra <strong>de</strong><br />
afaceri în medie pe an <strong>de</strong> la cîteva mii pîn la 1,0 mil.lei, fapt care nu se încadreaz în bazele<br />
juridice ale utilizrii patentei, acetia nu-i modific forma organizatorico-juridic, condiionînd<br />
direct apariia riscului <strong>de</strong> fraudi evaziune fiscal.<br />
• Nemonitorizarea a<strong>de</strong>cvat <strong>de</strong> ctre SFS a tranzaciilor comerciale <strong>de</strong> import i a lanului<br />
valoric în comerul interior la comercializarea unor produse (carne, pete, citrice etc.), cauzeaz<br />
iniierea <strong>de</strong> ctre unii contribuabili a schemelor <strong>de</strong> evaziune fiscal, a cror verificare post factum,<br />
nu în toate cazurile, ar putea asigura recuperarea la buget a veniturilor ratate. Totodat, sanciunile<br />
i instrumentele aplicate <strong>de</strong> ctre SFS (posturile fiscale) nu-i <strong>de</strong>motiveaz pe unii ageni economici<br />
<strong>de</strong> la înclcarea repetat a legislaiei fiscale.<br />
Cele menionate <strong>de</strong>not c una din cele mai mari probleme în acumularea veniturilor<br />
ine <strong>de</strong> combaterea evaziunii fiscale. Fenomenul respectiv este rspîndit în ar, iar eradicarea<br />
acestuia reprezint o rezerv consi<strong>de</strong>rabil i o surs potenial <strong>de</strong> venituri suplimentare în<br />
bugetul statului.<br />
Pentru combaterea i reducerea fenomenului <strong>de</strong> evaziune fiscal, se impune crearea unor<br />
condiii corespunztoare. Printre acestea pot fi: (1) stabilirea ratelor <strong>de</strong> penalizare pe tipuri concrete<br />
<strong>de</strong> evaziuni fiscale i reexaminarea modului i <strong>de</strong>nsitii controalelor organelor fiscale; (2)<br />
alonarea datoriilor agenilor economici, luînd în consi<strong>de</strong>raie caracterul obiectiv la formarea lor;<br />
(3) simplificarea procedurilor <strong>de</strong> lichidare a agenilor economici care nu activeaz sau care nu<br />
prezint dri <strong>de</strong> seam privind activitatea <strong>de</strong>sfurat într-o perioad <strong>de</strong> timp; (4) însprirea<br />
spun<strong>de</strong>rii administrative i penale a persoanelor cu funcii <strong>de</strong> rspun<strong>de</strong>re pentru neachitarea<br />
impozitelor; (5) asigurarea transparenei fenomenului <strong>de</strong> evaziune fiscal; (6) elaborarea unui<br />
program orientat spre explicarea consecinelor evaziunilor fiscale.<br />
28
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Guvernului:<br />
- elaborarea i înaintarea unei iniiative legislative referitor la adoptarea unei legi privind<br />
firmele cu pseudoactivitate („fantom”), reglementînd modul <strong>de</strong> <strong>de</strong>clarare i <strong>de</strong> evi<strong>de</strong>n a lor, <strong>de</strong><br />
argumentare a fictivitii tranzaciilor efectuate <strong>de</strong> acestea i exclu<strong>de</strong>rea valorii operaiunilor<br />
respective <strong>de</strong> la <strong>de</strong>contri cu bugetul.<br />
II.1.2.Veniturile administrate <strong>de</strong> Serviciul Vamal<br />
Rezumat<br />
Veniturile vamale colectate la bugetul <strong>de</strong> stat în anul 2009, comparativ cu planul precizat<br />
prin micorarea cu 1986,3 mil.lei, au fost executate cu o <strong>de</strong>pire <strong>de</strong> 432,6 mil.lei (5,9%). Factorii<br />
principali care au influenat asupra sc<strong>de</strong>rii în anul 2009 a încasrilor <strong>de</strong> venituri la bugetul <strong>de</strong> stat,<br />
comparativ cu perioada prece<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> gestiune, au fost:<br />
- sc<strong>de</strong>rea brusc a importurilor cu 46,0%, datorit efectelor crizei economice, care au<br />
influenat negativ colectarea veniturilor vamale; acordarea scutirilor i facilitilor la plata TVA,<br />
accizelor i taxelor vamale, care în perioada <strong>de</strong> gestiune au constituit 32,6% din volumul total al<br />
veniturilor;<br />
- muirea <strong>de</strong> ctre organele vamale a mrfurilor introduse în regim vamal <strong>de</strong> import cu<br />
valoarea în vam diminuat, anunat <strong>de</strong> brokeri, i controlul intern nea<strong>de</strong>cvat privind<br />
supravegherea valorii în vam a mrfurilor plasate în regim vamal <strong>de</strong> import;<br />
- neîncasarea integral a obligaiilor vamale (veniturilor) calculate în baza actelor<br />
constatatoare, întocmite <strong>de</strong> ctre organele vamale cu motive neargumentate, contestate în<br />
contenciosul administrativ, soldate cu corectarea valorii în vami anularea veniturilor calculate în<br />
baza actelor constatatoare.<br />
- neestimarea valorii tuturor mrfurilor, mijloacelor <strong>de</strong> transport i a altor bunuri reinute<br />
sau confiscate i exercitarea <strong>de</strong> ctre agenii economici a tranzaciilor prin intermediul firmelor<br />
rezi<strong>de</strong>nte în zonele off-shore etc.<br />
Constatrile auditului<br />
‣ Referitor la acumularea veniturilor la bugetul <strong>de</strong> stat<br />
• În anul 2009, SV a calculat venituri la bugetul <strong>de</strong> stat în sum <strong>de</strong> 7714,9 mil. lei, cu o<br />
sc<strong>de</strong>re, în raport cu anii 2007 i 2008, <strong>de</strong> 616,7 mil.lei (7,4%) i, respectiv, <strong>de</strong> 1980,9 mil.lei<br />
(20,4%) i cu o <strong>de</strong>pire a planului precizat <strong>de</strong> 432,6 mil.lei (5,9%).<br />
• În structura veniturilor pe anul 2009, partea prepon<strong>de</strong>rent a plilor vamale îi revine<br />
TVA – 71,5%, urmat <strong>de</strong> accize i taxe vamale – respectiv, 17,0% i 8,1%. Analiza calculrii<br />
veniturilor lunare la bugetul <strong>de</strong> stat <strong>de</strong>not c planul aprobat nu a fost executat în perioada aprilienoiembrie<br />
2009, veniturile administrate <strong>de</strong> organele vamale înregistrînd o <strong>de</strong>scretere cu 1739,2<br />
mil.lei, sau în medie cîte 217,4 mil.lei lunar.<br />
• Factorii care au influenat asupra sc<strong>de</strong>rii în anul 2009 a încasrilor <strong>de</strong> venituri la bugetul<br />
<strong>de</strong> stat au fost: sc<strong>de</strong>rea brusc a importurilor cu 1589,8 mil.dolari SUA, datorit efectelor crizei<br />
economice; vmuirea <strong>de</strong> ctre organele vamale a mrfurilor introduse în regim vamal <strong>de</strong> import cu<br />
valoarea în vam diminuat, anunat <strong>de</strong> brokeri, i controlul intern nea<strong>de</strong>cvat privind<br />
supravegherea valorii în vam a mrfurilor plasate în regim vamal <strong>de</strong> import; neîncasarea integral<br />
a obligaiilor vamale (veniturilor) calculate în baza actelor constatatoare (52,9 mil.lei); neestimarea<br />
valorii tuturor mrfurilor, mijloacelor <strong>de</strong> transport i a altor bunuri reinute sau confiscate <strong>de</strong><br />
organele vamale i altele.<br />
• Restanele contribuabililor fa <strong>de</strong> bugetul <strong>de</strong> stat la plile administrate <strong>de</strong> organele<br />
vamale, înregistrate la 31.12.2009, au constituit 106,9 mil.lei, înregistrînd o <strong>de</strong>scretere fa <strong>de</strong> anul<br />
29
2008 cu 131,4 mil.lei, datorit stingerii obligaiilor vamale cu termenul <strong>de</strong> prescripie expirat în<br />
sum <strong>de</strong> 121,8 mil. lei. Restanele contribuabililor se constituie din: obligaii vamale estimate i<br />
calculate în baza actelor constatatoare (54,1%), penaliti (17,1%), datorii istorice (15,6%) i<br />
amenzi (13,2%).<br />
‣ Referitor la respectarea legislaiei privind calcularea drepturilor <strong>de</strong> import/export<br />
• Organele vamale nu au <strong>de</strong>terminat valoarea în vam a mrfurilor, inclusiv prin aprecierea<br />
corectitudinii meto<strong>de</strong>i <strong>de</strong> vmuire alese <strong>de</strong> <strong>de</strong>clarant, dar au vmuit un ir <strong>de</strong> mrfuri introduse în<br />
regim vamal <strong>de</strong> import cu valoarea în vam diminuat, anunat <strong>de</strong> brokeri, astfel neasigurînd<br />
încasarea <strong>de</strong>plin a drepturilor <strong>de</strong> import/export i exercitarea atribuiilor prevzute <strong>de</strong> art.8 alin.(3)<br />
din Legea nr.1380-XIII din 20.11.1997 10 .<br />
• La <strong>de</strong>terminarea valorii în vam a mrfurilor nu au fost aplicate meto<strong>de</strong>le <strong>de</strong> vmuire<br />
nr.2-5, conform preve<strong>de</strong>rilor art.12-16 din legea sus-menionat, fapt care a dus la <strong>de</strong>terminarea<br />
neregulamentar a valorii în vam a mrfurilor i, respectiv, la neîncasarea integral a drepturilor <strong>de</strong><br />
import/export.<br />
• La Birourile vamale auditate, completarea obligatorie a rubricilor nr.7 i nr.8 din DVV-2,<br />
ce in <strong>de</strong> argumentarea alegerii meto<strong>de</strong>i <strong>de</strong> apreciere a valorii în vam a mrfurilor i cauzei<br />
renunrii la meto<strong>de</strong>le prece<strong>de</strong>nte, precum i a sursei <strong>de</strong> informaii, a fost ignorat <strong>de</strong> ctre<br />
colaboratorii vamali, fapt ce implic un risc major al neasigurrii temeiului juridic i regularitii<br />
modului <strong>de</strong> <strong>de</strong>clarare a valorii în vam.<br />
• Persist riscul <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare incorect a valorii în vam a mrfurilor atît la momentul<br />
<strong>de</strong>clarrii lor, cît i dup efectuarea auditelor postvmuire, datorit faptului c Regulamentul<br />
aprobat prin Hotrîrea Guvernului nr.600 11 nu preve<strong>de</strong> explicit prezentarea <strong>de</strong> ctre <strong>de</strong>clarant, la<br />
muirea mrfii, a <strong>de</strong>claraiei vamale a rii <strong>de</strong> expediere.<br />
• În perioada auditat, importul <strong>de</strong> carne i produse din carne, autorizat <strong>de</strong> ctre Ministerul<br />
Economiei i Comerului, a fost monopolizat <strong>de</strong> un ir <strong>de</strong> ageni economici, care au efectuat<br />
tranzacii <strong>de</strong> import prin intermediul rezi<strong>de</strong>nilor zonelor off-shore.<br />
• Legea nr.1380-XIII nu preve<strong>de</strong> taxe speciale i taxe antidumping pentru asigurarea<br />
proteciei pieei interne la importul <strong>de</strong> carne i produse din carne, precum i <strong>de</strong> alte mrfuri, cu<br />
excepia unei singure taxe speciale, prevzut numai pentru zahr.<br />
‣ Referitor la administrarea scutirilor i facilitilor vamale<br />
Auditul a constatat c scutirile i facilitile acordate la plata drepturilor <strong>de</strong> import nu au un<br />
impact pozitiv asupra economiei, acestea <strong>de</strong>seori generînd o concuren neloial între importatori i,<br />
respectiv, neinfluenînd asupra sc<strong>de</strong>rii preurilor la unele categorii <strong>de</strong> mrfuri importate în regim<br />
facilitat.<br />
Potrivit informaiilor privind acordarea facilitilor fiscale i a înlesnirilor la plata TVA,<br />
accizelor i taxei vamale la importul mrfurilor pentru anul 2009, suma scutirilor constituie 2511,8<br />
mil.lei, sau 32,6% din volumul total al încasrilor drepturilor <strong>de</strong> import.<br />
• Scutirile acordate la importul medicamentelor, precum i al materiei prime<br />
medicamentoase au constituit 219,2 mil.lei, îns facilitile acordate nu au contribuit la micorarea<br />
preurilor <strong>de</strong> realizare prin reeaua <strong>de</strong> farmacii. La acest import, facilitat cu TVA la cot redus, 7<br />
importatori <strong>de</strong>in pon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> 72,0% din toate scutirile, sau 143,5 mil.lei.<br />
• Un contribuabil, beneficiar <strong>de</strong> faciliti la plata drepturilor <strong>de</strong> import a zahrului în sum<br />
<strong>de</strong> 5,2 mil.lei, n-a respectat pct.6 din Regulamentul aprobat prin Hotrîrea Guvernului „Pentru<br />
10 Legea nr.1380-XIII din 20.11.1997 „Cu privire la tariful vamal” (cu modificrile i completrile ulterioare; în<br />
continuare – Legea nr.1380-XIII).<br />
11 Hotrîrea Guvernului nr.600 din 14.05.2002 „Cu privire la aprobarea Regulamentului privind modul <strong>de</strong> <strong>de</strong>clarare a<br />
valorii în vam a mrfurilor introduse pe teritoriul <strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong>”.<br />
30
aprobarea Regulamentului privind modul <strong>de</strong> administrare a contingentelor tarifare la importul <strong>de</strong><br />
zahr alb i produse zaharoase” 12 , comercializînd pe piaa intern zahr importat în regim facilitat.<br />
• Scutirile acordate pentru 2 importatori <strong>de</strong> produse petroliere în baza Acordului <strong>de</strong><br />
investiii „Cu privire la Portul Internaional Liber „Giurgiuleti” 13 i preve<strong>de</strong>rilor art.4 alin.(15)<br />
lit.a) din Legea pentru punerea în aplicare a Titlului III al Codului fiscal 14 , conform crora<br />
produsele petroliere <strong>de</strong>stinate realizrii prin unitile <strong>de</strong> comercializare a produselor petroliere sînt<br />
scutite <strong>de</strong> TVA la introducerea acestora pe restul teritoriului <strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong> din Portul<br />
Internaional Liber „Giurgiuleti”, au constituit 73,1 mil.lei.<br />
• Stimularea întreprin<strong>de</strong>rilor fondate <strong>de</strong> asociaiile obteti ale persoanelor cu <strong>de</strong>zabiliti<br />
<strong>de</strong>not o pon<strong>de</strong>re redus a angajrii personalului cu handicap (5-11 persoane) la agenii economicibeneficiari<br />
<strong>de</strong> înlesniri fiscale, iar fondarea unor astfel <strong>de</strong> întreprin<strong>de</strong>ri este o metod bine<br />
<strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> eschivare <strong>de</strong> la plata drepturilor <strong>de</strong> import, soldat cu micorarea cu 8,1 mil.lei a<br />
încasrilor la bugetul <strong>de</strong> stat, precum i cu crearea unei concurene neloiale între importatorii <strong>de</strong><br />
rfuri care achit TVA la import.<br />
• În perioada auditat, 529 <strong>de</strong> ageni economici au beneficiat <strong>de</strong> scutiri la plata TVA i<br />
taxelor vamale în cadrul importului activelor materiale <strong>de</strong>stinate inclu<strong>de</strong>rii în capitalul social.<br />
Valoarea estimativ a tuturor scutirilor a alctuit 125,9 mil.lei, din care 18,3 mil.lei – scutiri<br />
aferente importului a 301 uniti <strong>de</strong> transport ce urmau a fi incluse în capitalul social <strong>de</strong> ctre 178 <strong>de</strong><br />
ageni economici.<br />
• Diferite active materiale importate cu valoare mai mare (seturi <strong>de</strong> mobil, aparate <strong>de</strong> joc<br />
etc.) nu în toate cazurile pot fi consi<strong>de</strong>rate drept active necesare în procesul <strong>de</strong> activitate. În anul<br />
2009, bunuri <strong>de</strong> acest gen au fost scutite <strong>de</strong> TVA i taxa vamal în sum total <strong>de</strong> 19,0 mil.lei,<br />
pentru inclu<strong>de</strong>rea în capitalul social a 301 uniti <strong>de</strong> transport.<br />
‣ Referitor la zonele economice libere<br />
• Contrar preve<strong>de</strong>rilor art.6 alin.(12) din Legea cu privire la zonele economice libere 15 , 5<br />
rezi<strong>de</strong>ni ai ZEL „Ungheni-Business” au realizat pe restul teritoriului vamal al rii mrfuri produse<br />
în zona liber peste nivelul stabilit <strong>de</strong> 30%, în sum <strong>de</strong> 9,4 mil.lei, iar administraia zonei nu a<br />
monitorizat respectarea <strong>de</strong> ctre rezi<strong>de</strong>ni a limitelor <strong>de</strong> realizare a mrfurilor i a clauzelor<br />
contractelor încheiate.<br />
‣ Referitor la mrfurile reinute sau confiscate <strong>de</strong> ctre organele vamale<br />
În anul 2009, organele vamale au confiscat bunuri în valoare <strong>de</strong> 4,4 mil.lei. Nerespectînd<br />
preve<strong>de</strong>rile art.245 alin.(1) din Codul vamal, nu toate birourile vamale au estimat valoarea tuturor<br />
rfurilor, a mijloacelor <strong>de</strong> transport i a altor bunuri reinute sau confiscate în conformitate cu<br />
preve<strong>de</strong>rile Codului contravenional, din care cauz nu toate bunurile au fost transmise organului<br />
fiscal. În total, n-au fost transmise organelor fiscale mrfuri în valoare sumar <strong>de</strong> 1,0 mil.lei, 4,3 mii<br />
dolari SUA i 1,2 mii euro. Partea prepon<strong>de</strong>rent a mrfurilor reinute, confiscate i abandonate o<br />
constituie autoturismele.<br />
Lipsa în legislaie a unor reglementri privind modul <strong>de</strong> atribuire a statutului legal<br />
autoturismelor în cauz, precum i privind comercializarea acestora, pe parcursul mai multor ani, nu<br />
permite soluionarea transmiterii regulamentare organelor fiscale a mijloacelor <strong>de</strong> transport<br />
respective.<br />
12 Hotrîrea Guvernului nr.563 din 10.09.2009 „Pentru aprobarea Regulamentului privind modul <strong>de</strong> administrare a<br />
contingentelor tarifare la importul <strong>de</strong> zahr alb i produse zaharoase”.<br />
13 Acordul <strong>de</strong> investiii „Cu privire la Portul Internaional Liber „Giurgiuleti” nr.83 din 25.01.2006, aprobat prin Legea<br />
nr.7-XV din 17.02.2005, cu completrile i modificrile aprobate prin Hotrîrea Guvernului nr.1409 din 11.12.2006<br />
„Cu privire la aprobarea modificrilor i completrilor ce se opereaz în unele hotrîri ale Guvernului”.<br />
14 Legea pentru punerea în aplicare a Titlului III al Codului fiscal nr.1417-XIII din 17.12.1997.<br />
15 Legea nr.440-XV din 27.07.2001 „Cu privire la zonele economice libere”.<br />
31
‣ Referitor la tranzaciile efectuate prin rezi<strong>de</strong>nii zonelor off-shore<br />
Veniturile obinute <strong>de</strong> ctre persoanele juridice i fizice prin intermediul zonelor off-shore<br />
nu sînt impozitate, fiind admise evaziuni fiscale. Potrivit informaiei statistice a SV, au fost<br />
selectate 20,6 mii <strong>de</strong>claraii <strong>de</strong> import/export cu valoarea mrfurilor în vam <strong>de</strong> 2,4 miliar<strong>de</strong> lei,<br />
tranzaciile fiind realizate prin intermediul firmelor rezi<strong>de</strong>nte ale zonelor off-shore (Panama,<br />
Gibraltar, Bahamas, Belize, Seychelles, Puerto Rico etc.), care cad sub inci<strong>de</strong>na Ordinului<br />
Centrului pentru Combaterea Crimelor Economice i Corupiei nr.118 din 20.11.2007. Conform<br />
art.11 lit.h) i lit.i) din Codul vamal, prevenirea i combaterea sprii banilor, precum i<br />
neadmiterea înclcrii reglementrilor vamale i legislaiei fiscale la trecerea mrfurilor peste<br />
frontiera vamal sînt atribuiile organului vamal, îns acesta nu le-a exercitat în <strong>de</strong>plin msur.<br />
‣ Referitor la antrepozitele vamale<br />
În anul 2009 au activat autorizat 65 <strong>de</strong> antrepozite vamale. Verificarea respectrii <strong>de</strong> ctre<br />
antrepozitari a prescripiilor Regulamentului <strong>de</strong> aplicare a <strong>de</strong>stinaiilor vamale prevzute <strong>de</strong> Codul<br />
vamal, aprobat prin Hotrîrea Guvernului nr.1140 din 02.11.2005 16 , <strong>de</strong>not unele nereguli privind<br />
plasarea autorizat în antrepozite a unor mrfuri supuse accizelor în sum <strong>de</strong> 9,1 mil.lei, care,<br />
conform legislaiei, sînt interzise pentru plasare în regimul respectiv, iar la 2 antrepozite vamale din<br />
raza <strong>de</strong> aciune a BV Chiinu s-au <strong>de</strong>pistat mrfuri care nu figurau ca stocuri în Registrul <strong>de</strong><br />
evi<strong>de</strong>n a mrfurilor.<br />
‣ Sistemul <strong>de</strong> control intern<br />
Abaterile constatate în cadrul misiunii <strong>de</strong> audit <strong>de</strong>not existena unor <strong>de</strong>ficiene în modul <strong>de</strong><br />
organizare a controlului intern la SV, fapt care impune necesitatea consolidrii acestuia, prin<br />
stabilirea unor proceduri <strong>de</strong> monitorizare mai eficient a riscurilor, a procesului <strong>de</strong> informare i<br />
comunicare, pentru a asigura protejarea fondurilor publice împotriva pier<strong>de</strong>rilor datorate erorilor,<br />
abuzului sau frau<strong>de</strong>i i gestionarea mai eficienti regulamentar a banilor publici.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Guvernului:<br />
- examinarea oportunitii modificrii nomenclatorului <strong>de</strong> mrfuri în aspectul scutirilor i<br />
facilitilor la plata drepturilor <strong>de</strong> import, acordînd prioritate celor <strong>de</strong>stinate <strong>de</strong>zvoltrii<br />
activitilor proprii <strong>de</strong> producie, care duc la crearea locurilor <strong>de</strong> munc.<br />
- înaintarea propunerilor <strong>de</strong> stabilire a cuantumului taxei speciale i taxei antidumping,<br />
prevzute <strong>de</strong> Legea nr.1380-XIII, pentru asigurarea proteciei pieei interne i stimularea<br />
<strong>de</strong>zvoltrii economiei naionale, precum i a propunerilor privind completarea Codului fiscal, în<br />
ve<strong>de</strong>rea impozitrii veniturilor obinute <strong>de</strong> ctre persoanele juridice i fizice <strong>de</strong> la tranzaciile <strong>de</strong><br />
import/export prin zonele off-shore, cu prezentarea anual a <strong>de</strong>claraiilor cu privire la impozitul pe<br />
venitul obinut.<br />
- audierea Administraiei Zonelor Economice Libere, responsabil <strong>de</strong> controlul executrii<br />
contractelor încheiate <strong>de</strong> rezi<strong>de</strong>nii zonelor economice libere care beneficiaz <strong>de</strong> vacane fiscale i<br />
scutiri la plata drepturilor <strong>de</strong> import.<br />
- elaborarea propunerilor privind unele modificri în cadrul legal ce ine <strong>de</strong> modul <strong>de</strong><br />
trecere în posesia statului a unitilor <strong>de</strong> transport reinute sau confiscate i cu termenul <strong>de</strong><br />
exploatare ce <strong>de</strong>pte limitele stabilite, precum i <strong>de</strong> modul <strong>de</strong> comercializare a lor.<br />
16 Hotrîrea Guvernului nr.1140 din 02.11.2005 „Pentru aprobarea Regulamentului <strong>de</strong> aplicare a <strong>de</strong>stinaiilor vamale<br />
prevzute <strong>de</strong> Codul vamal al <strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong>”.<br />
32
II.1.3. Datoria public, garaniile <strong>de</strong> stat i recreditarea <strong>de</strong> stat<br />
Rezumat<br />
Soldul datoriei publice, la 31.12.2009, a constituit 17355,6 mil.lei (1410,8 mil.dolari SUA),<br />
inclusiv datoria <strong>de</strong> stat – 14622,4 mil.lei, i s-a majorat, comparativ cu începutul anului 2009, cu<br />
3456,7 mil.lei, datorit majorrii datoriei <strong>de</strong> stat cu 3018,0 mil.lei i a datoriilor întreprin<strong>de</strong>rilor din<br />
sectorul public cu 326,8 mil.lei.<br />
Datoria <strong>de</strong> stat a înregistrat o tendin <strong>de</strong> cretere, pe cînd PIB s-a diminuat, ceea ce a cauzat<br />
majorarea pon<strong>de</strong>rii datoriei <strong>de</strong> stat în acesta, constituind 24,4% la finele anului 2009, i s-a mrit, în<br />
raport cu anul 2008, cu 6 puncte procentuale (p.p.) i cu anul 2007 – cu 1,2 p.p. Soldul datoriei <strong>de</strong><br />
stat externe în valut naional a înregistrat o cretere, în timp ce în valut strin s-a diminuat.<br />
Totodat, indicatorii principali care caracterizeaz sustenabilitatea datoriei <strong>de</strong> stat externe sînt mai<br />
mici <strong>de</strong>cît cei stabilii pentru Republica <strong>Moldova</strong>. Datoria <strong>de</strong> stat intern la finele anului 2009 s-a<br />
majorat, comparativ cu începutul anului, i s-a meninut la limita stabilit prin Legea bugetului <strong>de</strong><br />
stat pe anul 2009.<br />
Raportarea datoriei publice, garaniilor <strong>de</strong> stat i recreditrii <strong>de</strong> stat s-a efectuat cu<br />
respectarea cadrului legal i celui contractual existente. Datele raportate privind datoria <strong>de</strong> stat<br />
intern i datoria <strong>de</strong> stat extern corespund informaiei din Subregistrul <strong>de</strong> stat al datoriei <strong>de</strong> stat<br />
interne i din Subregistrul <strong>de</strong> stat al datoriei <strong>de</strong> stat externe, cu excepia datoriilor UAT.<br />
Constatrile auditului<br />
• Potrivit Notei explicative la Raportul privind executarea bugetului <strong>de</strong> stat în anul 2009,<br />
soldul datoriei publice, la 31.12.2009, a constituit 17355,6 mil.lei (1410,8 mil.dolari SUA), inclusiv<br />
datoria <strong>de</strong> stat – 14622,4 mil.lei, datoria Bncii Naionale a Moldovei – 1886,2 mil.lei, datoria<br />
întreprin<strong>de</strong>rilor din sectorul public – 747,9 mil.lei i datoria unitilor administrativ-teritoriale –<br />
99,1 mil.lei. Comparativ cu începutul anului 2009, soldul datoriei publice s-a mrit cu 3456,7<br />
mil.lei, datorit majorrii datoriei <strong>de</strong> stat cu 3018,0 mil.lei i a datoriilor întreprin<strong>de</strong>rilor din sectorul<br />
public – cu 326,8 mil.lei. De asemenea, datoria public a fost majorat cu 3,0 mil.lei din cauza<br />
reflectrii eronate a datoriilor UAT.<br />
• Limita datoriei <strong>de</strong> stat externe (841,4 mil.dolari SUA), stabilit prin Legea nr.244-XVI,<br />
nu a fost <strong>de</strong>pit, soldul datoriei <strong>de</strong> stat externe, la 31.12.2009, constituind 773,7 mil.dolari SUA<br />
(9517,5 mil.lei), cu 4,6 mil.dolari SUA mai puin, comparativ cu soldul din 31.12.2008, îns evaluat<br />
în valut naional – cu 1423,0 mil.lei mai mult.<br />
• Dei datoria <strong>de</strong> stat extern s-a diminuat în valoare absolut, pe fundalul <strong>de</strong>screterii PIB<br />
i veniturilor bugetului <strong>de</strong> stat, comparativ cu anul 2008, a avut loc creterea indicatorilor principali<br />
ai datoriei <strong>de</strong> stat externe a <strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong>. Astfel, pon<strong>de</strong>rea datoriei <strong>de</strong> stat în PIB, la<br />
31.12.2009, a constituit 24,4% i s-a majorat, în raport cu anul 2008, cu 6,0 p.p. i cu anul 2007 –<br />
cu 1,2 p.p., fiind <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> sc<strong>de</strong>rea valorii PIB, comparativ cu anul prece<strong>de</strong>nt, i <strong>de</strong> creterea<br />
concomitent a soldului datoriei <strong>de</strong> stat. În comparaie cu anul prece<strong>de</strong>nt, pon<strong>de</strong>rea datoriei <strong>de</strong> stat<br />
externe în PIB s-a majorat cu 3,0 p.p. i pon<strong>de</strong>rea datoriei <strong>de</strong> stat interne în PIB – cu 2,9 p.p.<br />
• Gradul <strong>de</strong> îndatorare extern a înregistrat o cretere <strong>de</strong> 3,0 p.p. fa <strong>de</strong> anul 2008 i o<br />
micorare neesenial <strong>de</strong> 0,3 p.p. fa <strong>de</strong> anul 2007. Concomitent, s-a majorat cu 0,1 p.p. raportul<br />
dintre cheltuielile pentru <strong>de</strong>servirea datoriei <strong>de</strong> stat externe i PIB (în a.2008 acest indicator a<br />
înregistrat o reducere <strong>de</strong> 0,3 p.p fa <strong>de</strong> a.2007).<br />
• La 31.12.2009, datoria <strong>de</strong> stat intern a constituit 5104,9 mil.lei, ceea ce nu <strong>de</strong>pte<br />
nivelul stabilit prin art.16 din Legea nr.244-XVI. În comparaie cu începutul anului 2009, datoria <strong>de</strong><br />
stat intern s-a majorat cu 1595,0 mil.lei, inclusiv din emisiunea VMS prin licitaie – 1145,0 mil.lei<br />
i din plasarea VMS prin subscriere – 450,0 mil.lei, acestea fiind un nou instrument financiar pentru<br />
finanarea <strong>de</strong>ficitului bugetar.<br />
33
• Pentru <strong>de</strong>servirea datoriei <strong>de</strong> stat au fost utilizate 1397,3 mil.lei, inclusiv: pentru<br />
<strong>de</strong>servirea datoriei <strong>de</strong> stat externe – 767,4 mil.lei i pentru <strong>de</strong>servirea datoriei <strong>de</strong> stat interne – 629,9<br />
mil.lei. Majorarea cu 196,1 mil.lei, sau cu 34,3% a cheltuielilor pentru <strong>de</strong>servirea datoriei <strong>de</strong> stat<br />
externe a fost cauzat atît <strong>de</strong> creterea cheltuielilor pentru rambursarea datoriilor (cu 155,1 mil.lei),<br />
cît i <strong>de</strong> achitarea dobînzilor la împrumuturile externe (cu 41,0 mil.lei).<br />
• Potrivit datelor Raportului privind situaia conturilor extrabilaniere, la 31.12.2009,<br />
datoria total a agenilor economici fa <strong>de</strong> Ministerul Finanelor constituia 3037,7 mil.lei.<br />
• La 31.12.2009, datoriile pentru împrumuturile recreditate agenilor economici din surse<br />
interne i externe, prin intermediul Ministerului Finanelor, erau înregistrare dup 89 <strong>de</strong> beneficiari,<br />
în sum <strong>de</strong> 428,9 mil.lei, 60,5 mil.dolari SUA i 8,5 mil.euro, echivalent cu 1212,6 mil.lei, din care<br />
datorii cu termenul expirat – 352,5 mil.lei i 20,8 mil.dolari SUA (echivalent cu 608,3 mil.lei).<br />
• La 31.12.2009, datoria extern garantat <strong>de</strong> stat a agenilor economici constituia 8,4<br />
mil.dolari SUA, inclusiv datoria pentru împrumuturile externe acordate sub garanie <strong>de</strong> stat a S.A.<br />
„Ap-Canal” mun.Chiinu – 7964,3 mii dolari SUA i a S.A. „Termocom” – 462,6 mii dolari SUA<br />
pentru creditele obinute <strong>de</strong> la Banca European pentru Reconstrucie i Dezvoltare (BERD).<br />
• Datoria pentru împrumuturile contractate <strong>de</strong> agenii economici direct <strong>de</strong> la instituiile<br />
financiare externe, garantate <strong>de</strong> stat i activate, la situaia din 31.12.2009, a însumat 13,3 mil.dolari<br />
SUA (163,6 mil.lei) i s-a diminuat fa <strong>de</strong> perioada similar a anului prece<strong>de</strong>nt cu 2,2 mil.dolari<br />
SUA.<br />
• Datoriile fa <strong>de</strong> bugetul <strong>de</strong> stat ale agenilor economici beneficiari <strong>de</strong> împrumuturi<br />
externe, formate în rezultatul onorrii <strong>de</strong> ctre Ministerul Finanelor a obligaiilor pentru plata<br />
garaniilor externe, la 31.12.2009, au constituit 52,3 mil.dolari SUA. La achitarea obligaiunilor<br />
pentru garaniile <strong>de</strong> stat activate au fost <strong>de</strong>zafectate mijloace în valoare <strong>de</strong> 39,3 mil.lei, îns pentru<br />
restabilirea mijloacelor <strong>de</strong>zafectate întru onorarea garaniilor <strong>de</strong> stat <strong>de</strong> la agenii economici au fost<br />
încasate 15,5 mil.lei.<br />
• Datoriile fa <strong>de</strong> bugetul <strong>de</strong> stat ale agenilor economici beneficiari <strong>de</strong> împrumuturi<br />
interne, formate în rezultatul onorrii <strong>de</strong> ctre Ministerul Finanelor a obligaiilor pentru plata<br />
garaniilor interne, la situaia din 31.12.2009, au constituit 4,9 mil.lei. Pe parcursul anului 2009,<br />
pli întru restabilirea mijloacelor bugetare nu au fost efectuate.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Guvernului:<br />
- elaborarea strategiei managementului datoriei <strong>de</strong> stat, stabilind obiectivele <strong>de</strong> baz,<br />
realizarea crora ar contribui la finanarea executrii bugetului în conformitate cu un nivel<br />
acceptabil al riscului i asumarea costurilor minime pe termen mediu i lung.<br />
II.1.4. Utilizarea mijloacelor financiare publice <strong>de</strong> ctre unele autoriti publice<br />
Rezumat<br />
Auditele regularitii la autoritile publice menionate în acest compartiment au avut drept<br />
obiectiv oferirea unei asigurri rezonabile referitor la faptul c rapoartele financiare pentru<br />
exerciiul bugetar al anului 2009 nu conin <strong>de</strong>naturri semnificative i prezint o imagine real i<br />
fi<strong>de</strong>l asupra situaiilor financiare i patrimoniale, iar operaiunile financiare s-au efectuat legal i<br />
regulamentar. Executarea mijloacelor bugetare s-a realizat cu unele abateri i neregulariti la<br />
formarea i utilizarea mijloacelor financiare publice i la gestionarea patrimoniului public, cum ar<br />
fi: nerespectarea disciplinei financiar-bugetare; admiterea <strong>de</strong> supracheltuieli; utilizarea mijloacelor<br />
bugetare contrar <strong>de</strong>stinaiilor aprobate; organizarea inerii contabilitii i raportrii financiare cu<br />
unele abateri <strong>de</strong> la cadrul normativ-legislativ; efectuarea formal a inventarierii patrimoniului;<br />
neînregistrarea drepturilor asupra tuturor bunurilor imobile i raportarea eronat a situaiilor<br />
patrimoniale; efectuarea achiziiilor publice cu abateri <strong>de</strong> la cadrul legal, prin admiterea livrrilor <strong>de</strong><br />
34
unuri pîn la înregistrarea contractelor i pîn la realizarea procedurilor <strong>de</strong> achiziie, divizarea unor<br />
achiziii, încheierea contractelor <strong>de</strong> efectuare a lucrrilor în lipsa limitelor bugetare aprobate;<br />
înclcri admise la lucrrile i volumele lor executate în cadrul reparaiilor curente i capitale.<br />
Avînd în ve<strong>de</strong>re caracterul semnificativ al abaterilor i <strong>de</strong>naturrilor constatate, în<br />
majoritatea cazurilor, <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a exprimat Opinii diferite privind situaiile financiare<br />
raportate pe anul 2009 i regularitatea utilizrii mijloacelor financiare publice. (Lista hotrîrilor<br />
adoptate <strong>de</strong> ctre <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> i opiniile <strong>de</strong> audit, exprimate <strong>de</strong> auditori în rezultatul<br />
misiunilor <strong>de</strong> audit la entitile auditate, se prezint în Anexele nr.1 i nr. 2 la Raport).<br />
Ministerul Tehnologiilor Informaionale i Comunicaiilor<br />
Constatrile auditului<br />
• Inventarierile anuale la MTIC au fost efectuate cu nerespectarea cadrului legal, invocînd<br />
riscul neasigurrii veridicitii rezultatelor inventarierii i a plenitudinii raportrii valorii<br />
patrimoniale. Pîn în prezent ministerul nu a înregistrat la organul cadastral un imobil cu valoarea<br />
<strong>de</strong> bilan <strong>de</strong> 2 lei, compus dintr-o cldire administrativ cu suprafaa <strong>de</strong> 745,7 m 2 i o cldire<br />
auxiliar cu suprafaa <strong>de</strong> 253,1 m 2 , inclusiv terenul aferent cu suprafaa <strong>de</strong> 1,4214 ha, amplasat în<br />
or. Vatra, estimat, conform preurilor <strong>de</strong> pia, cu circa 3362,7 mii lei. Totodat, raportul prezentat<br />
Ageniei Proprietii Publice <strong>de</strong> ctre MTIC nu conine date referitor la suprafeele imobilului i<br />
terenului respectiv, astfel nefiind asigurat autenticitatea datelor raportate.<br />
• MTIC i Ministerul Justiiei n-au efectuat transmiterea-predarea Serviciului Stare Civil<br />
i Î.S. „Camera Înregistrrii <strong>de</strong> Stat” în conformitate cu preve<strong>de</strong>rile Regulamentului aprobat prin<br />
Hotrîrea Guvernului nr.688 din 09.10.1995 17 .<br />
• Ca i în anii prece<strong>de</strong>ni, contrar preve<strong>de</strong>rilor art.6 alin.(4) din Legea nr.146-XIII din<br />
16.06.1994 18 , MTIC a intervenit în activitatea întreprin<strong>de</strong>rilor subordonate, impunîndu-le efectuarea<br />
<strong>de</strong> cheltuieli în interesele fondatorului, prin ce a influenat indicatorii economico-financiari ai<br />
entitilor respective. Astfel, în anul 2009, ministerul a beneficiat neîntemeiat <strong>de</strong> mijloace financiare<br />
suplimentare pentru achitarea <strong>de</strong>plasrilor colaboratorilor si i a bunurilor cu titlu gratuit în valoare<br />
total <strong>de</strong> 496,3 mii lei.<br />
• Reprezentanii statului nu i-au în<strong>de</strong>plinit obligaiunile regulamentare, iar ministerul n-a<br />
asigurat monitorizarea activitii acestora în întreprin<strong>de</strong>rile al cror fondator este, mijloacele<br />
întreprin<strong>de</strong>rilor fiind utilizate neeficient pentru remunerarea reprezentanilor statului cu suma total<br />
<strong>de</strong> 846,3 mii lei. Cu toate c Î.S. „Pota Moldovei” a înregistrat în anul 2009 pier<strong>de</strong>ri în sum <strong>de</strong><br />
3850,7 mii lei, plile pentru reprezentanii statului au fost calculate i achitate integral în sum <strong>de</strong><br />
187,2 mii lei.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Guvernului:<br />
- asigurarea monitorizrii bunurilor imobile proprietate public a statului i înregistrrii<br />
<strong>de</strong> ctre MTIC a drepturilor patrimoniale asupra imobilelor cu terenul aferent amplasat în<br />
or.Vatra, mun.Chiinu, precum i examinarea oportunitii <strong>de</strong> revizuire a listelor bunurilor<br />
imobile proprietate public a statului, aprobate prin Hotrîrea Guvernului nr.351 din 23.03.2005<br />
„Cu privire la aprobarea listelor bunurilor imobile proprietate public a statului i la transmiterea<br />
unor bunuri imobile”.<br />
- monitorizarea activitii reprezentanilor statului în întreprin<strong>de</strong>rile ai cror fondatori<br />
sînt, în ve<strong>de</strong>rea sporirii rolului acestora în asigurarea unei activiti economico-financiare<br />
17 Hotrîrea Guvernului nr.688 din 09.10.1995 „Despre aprobarea Regulamentului cu privire la modul <strong>de</strong> transmitere a<br />
întreprin<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong> stat, organizaiilor, instituiilor, a subdiviziunilor lor, cldirilor, construciilor, mijloacelor fixe i<br />
altor active”.<br />
18 Legea nr.146-XIII din 16.06.1994 „Cu privire la întreprin<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> stat”.<br />
35
eficiente, precum i monitorizrii întocmirii i prezentrii regulamentare <strong>de</strong> ctre acetia a<br />
rapoartelor privind în<strong>de</strong>plinirea funciilor <strong>de</strong>legate.<br />
Agenia Rezerve Materiale 19<br />
Constatrile auditului<br />
• Agenia Rezerve Materiale (Agenia), în procesul <strong>de</strong> executare a mijloacelor bugetului <strong>de</strong><br />
stat pe anul 2009, a admis unele înclcri ale legislaiei, erori i neregulariti la componenta<br />
formarea i administrarea rezervelor materiale <strong>de</strong> stat i <strong>de</strong> mobilizare, care au condus la pier<strong>de</strong>ri <strong>de</strong><br />
bunuri procurate anterior din mijloacele bugetului <strong>de</strong> stat.<br />
• În anul 2009, Agenia, conform unor Hotrîri ale Guvernului, a achiziionat 11,2 mii tone<br />
<strong>de</strong> grîu <strong>de</strong> clasa V-ea, la preul mediu <strong>de</strong> 1098 lei/tona, acesta ulterior fiind comercializat integral<br />
prin Bursa Universal <strong>de</strong> Mrfuri (BUM) la preul <strong>de</strong> 950 lei/tona, formîndu-se o diferen fa <strong>de</strong><br />
preul <strong>de</strong> achiziionare în sum total <strong>de</strong> 1661,4 mii lei. Totodat, pentru pstrarea acestuia<br />
(perioada martie-<strong>de</strong>cembrie 2009), au fost efectuate cheltuieli din contul mijloacelor speciale în<br />
sum <strong>de</strong> 1305,3 mii lei. Ca rezultat, <strong>de</strong> la efectuarea acestei operaiuni au fost admise cheltuieli<br />
neeficiente ale mijloacelor bugetului <strong>de</strong> stat în sum total <strong>de</strong> 2966,7 mii lei.<br />
• În scopul stimulrii productorilor agricoli, eliberarea motorinei a fost efectuat conform<br />
Regulamentului cu privire la eliberarea gratuit a unor bunuri materiale, aprobat prin Hotrîrea<br />
Guvernului nr.400 din 02.07.2009. Neexecutarea integral a preve<strong>de</strong>rilor acestei Hotrîri a<br />
condiionat i nesusinerea productorilor agricoli care gestioneaz terenuri cu suprafaa <strong>de</strong> pîn la<br />
50 ha, care urmau s beneficieze <strong>de</strong> mijloace bneti, obinute <strong>de</strong> la comercializarea motorinei<br />
cuvenite, pentru a fi direcionate la acoperirea impozitului funciar al acestora.<br />
• Agenia n-a aplicat neîntîrziat, în termenele stabilite, pîrghiile reglementate <strong>de</strong> legislaie<br />
în ve<strong>de</strong>rea încasrii datoriilor, ceea ce duce la pier<strong>de</strong>ri reale <strong>de</strong> surse financiare pentru<br />
suplimentarea bugetului <strong>de</strong> stat. Cele mai mari datorii <strong>de</strong>bitoare le constituie datoriile pentru<br />
bunurile eliberate din rezervele materiale <strong>de</strong> stat cu titlu <strong>de</strong> împrumut, inclusiv cu termenul <strong>de</strong><br />
achitare expirat – 31,4%.<br />
• Datoriile CPC „Cereale-Flor” S.A. fa <strong>de</strong> Agenie constituie în total 20,7 mil. lei,<br />
inclusiv datorii formate din plile pentru bunurile primite în perioada anilor 2000-2009 cu titlu <strong>de</strong><br />
împrumut i <strong>de</strong> <strong>de</strong>blocare, precum i pli achitate în avans (servicii <strong>de</strong> pstrare efectiv neacordate),<br />
în aa mod fiind <strong>de</strong>zafectate mijloace ale bugetului <strong>de</strong> stat.<br />
• Întru executarea unor Hotrîri ale Guvernului, s-au eliberat bunuri materiale din rezervele<br />
<strong>de</strong> stat cu înclcarea Regulamentului cu privire la rezervele materiale <strong>de</strong> stat, iar Agenia n-a<br />
monitorizat executarea contractelor <strong>de</strong> restituire a bunurilor eliberate cu titlu <strong>de</strong> împrumut pe<br />
termen scurt, ceea ce a dus la formarea datoriilor <strong>de</strong>bitoare.<br />
• Recepionarea i distribuirea ajutoarelor umanitare s-a efectuat netransparent, cu<br />
nerespectarea preve<strong>de</strong>rilor legale i a principiilor <strong>de</strong> acordare a ajutoarelor umanitare, acestea<br />
prioritar fiind acordate întreprin<strong>de</strong>rilor i organizaiilor scopul activitii crora este obinerea <strong>de</strong><br />
profit.<br />
• Agenia n-a asigurat un control <strong>de</strong>plin asupra bunurilor din rezervele materiale <strong>de</strong> stat,<br />
precum i n-a participat în cadrul procedurilor <strong>de</strong> stocare i inventariere, prin ce nu se exclu<strong>de</strong><br />
apariia riscului <strong>de</strong> eroare sau fraud în activitatea sa, precum i <strong>de</strong> neveridicitate a datelor raportate.<br />
Astfel, la efectuarea controlului disponibilului i condiiilor <strong>de</strong> pstrare a bunurilor din rezervele<br />
materiale, la CPC „Cereale- Flor” S.A. s-au <strong>de</strong>pistat lipsuri <strong>de</strong> grîu alimentar, grîu furajer, porumb,<br />
semine <strong>de</strong> floarea soarelui valoarea crora constituie în total 14,3 mil.lei; la S.A. „Cereale-Prut”<br />
19 Pîn la 22.09.2009 – Agenia Rezerve Materiale, Achiziii Publice i Ajutoare Umanitare, care, în temeiul Legii<br />
nr.21-XVIII din 18.09.2009 „Pentru modificarea Legii nr.64-XII din 31 mai 1990 cu privire la Guvern”, a fost<br />
reorganizat în Agenia Rezerve Materiale.<br />
36
Ungheni – <strong>de</strong> grîu alimentar în cantitate <strong>de</strong> 266,4 tone; la SC „Parstat-Petrol” S.R.L. – a întregii<br />
cantiti <strong>de</strong> 2970 litri <strong>de</strong> benzin, aflat la pstrare.<br />
• La 31.12.2009, Agenia înregistra fa <strong>de</strong> Ministerul Finanelor o datorie în sum <strong>de</strong> 110,0<br />
mil.lei pentru împrumutul acordat în anul 2008, în baza Hotrîrii Guvernului, din contul mijloacelor<br />
generale ale bugetului <strong>de</strong> stat, f dobînd, cu termenul <strong>de</strong> rambursare expirat, ceea ce a dus la<br />
<strong>de</strong>zafectarea mijloacelor bugetului <strong>de</strong> stat.<br />
• Lipsa sistemului informaional automatizat nu permite eficientizarea activitii în<br />
domeniul inerii evi<strong>de</strong>nei i asigurrii integritii bunurilor, precum i întreprin<strong>de</strong>rea msurilor<br />
operative <strong>de</strong> încasare a datoriilor etc.<br />
• mîne problematic situaia referitor la aspectul ce ine <strong>de</strong> achiziionarea bunurilor<br />
materiale în rezervele <strong>de</strong> stat <strong>de</strong> la agenii economici pltitori <strong>de</strong> TVA i <strong>de</strong> comercializarea<br />
(eliberarea) acestora din rezervele materiale <strong>de</strong> stat <strong>de</strong> ctre Agenie (care nu este pltitor <strong>de</strong> TVA),<br />
fapt ce permite Ageniei si motiveze pier<strong>de</strong>rile formate din diferena <strong>de</strong> preuri, starea <strong>de</strong> lucruri<br />
respectiv fiind condiionat <strong>de</strong> nereglementarea juridic.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Guvernului:<br />
- examinarea situaiilor create în domeniul rezervelor materiale <strong>de</strong> stat i <strong>de</strong> mobilizare, cu<br />
stabilirea msurilor concrete pentru gestionarea eficient a rezervelor materiale <strong>de</strong> stat i <strong>de</strong><br />
mobilizare, neadmiterea consumurilor i pier<strong>de</strong>rilor neautorizate, stoparea creterii datoriilor<br />
Ageniei Rezerve Materiale, cu asigurarea restituirii la bugetul <strong>de</strong> stat a împrumutului acordat<br />
acesteia (avînd termenul <strong>de</strong> rambursare expirat), precum i gestionarea eficient a ajutoarelor<br />
umanitare.<br />
Consiliul Coordonator al Audiovizualului<br />
Constatrile auditului<br />
• Consiliul Coordonator al Audiovizualului în anul 2009 a admis unele neconformiti la<br />
<strong>de</strong>sfurarea achiziiilor publice: nepublicarea invitaiei <strong>de</strong> prezentare a ofertelor, în modul stabilit<br />
<strong>de</strong> legislaie, la licitaia pentru procurarea bunurilor în sum <strong>de</strong> 3,0 mil.lei; achiziionarea unor<br />
lucrri în sum <strong>de</strong> 94,4 mii lei în lipsa limitelor <strong>de</strong> alocaii aprobate în acest scop i executarea<br />
acestora în lipsa contractului <strong>de</strong> achiziii înregistrat în modul stabilit; executarea contractului <strong>de</strong><br />
achiziionare a benzinei la preuri fluctuante, ce genereaz un risc <strong>de</strong> nesuplinire a necesitilor<br />
instituiei cu combustibil.<br />
• Nerespectarea preve<strong>de</strong>rilor clasificaiei bugetare i a normelor <strong>de</strong> evi<strong>de</strong>n contabil la<br />
raportarea unor cheltuieli în sum <strong>de</strong> 94,4 mii lei, inclusiv neînregistrarea în evi<strong>de</strong>na contabili<br />
nereflectarea în bilanul contabil a valorii obiectivului nou-creat în aceeai valoare.<br />
• Lipsa controalelor interne la gestionarea mijloacelor speciale ce a dus la necalcularea i<br />
neînregistrarea în evi<strong>de</strong>na contabil a veniturilor efective provenite din taxa <strong>de</strong> reglementare, a<br />
datoriilor <strong>de</strong>bitoare i creditoare aferente acestei taxe, atribuirea incorect a mijloacelor speciale în<br />
aspectul tipurilor <strong>de</strong> pli, utilizarea neregulamentar a unor mijloace ale Fondului <strong>de</strong> susinere a<br />
radiodifuzorilor în sum <strong>de</strong> 55,4 mii lei.<br />
• Neatribuirea corect a mijloacelor speciale în aspectul categoriilor, ceea ce a influenat<br />
corectitudinea Raportului privind executarea mijloacelor speciale ale bugetului <strong>de</strong> stat pe anul 2009.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Consiliul Coordonator al Audiovizualului:<br />
- <strong>de</strong>terminarea exhaustiv a preve<strong>de</strong>rilor regulamentare ce in <strong>de</strong> scopul Fondului <strong>de</strong><br />
susinere a radiodifuzorilor, direciile <strong>de</strong> utilizare i <strong>de</strong> alocare a mijloacelor acestui Fond, modul<br />
<strong>de</strong> administrare a taxei <strong>de</strong> reglementare.<br />
37
<strong>Curtea</strong> Constituional (anul 2009 i perioada 2007-2008)<br />
Constatrile auditului<br />
• Dei la efectuarea cheltuielilor reale <strong>Curtea</strong> Constituional s-a încadrat în limita bugetar<br />
aprobat, în aspectul clasificaiei economice a cheltuielilor bugetare, la unele alineate ale articolului<br />
„Plata mrfurilor i serviciilor”, în anii 2007-2009 au fost efectuate supracheltuieli în sum total <strong>de</strong><br />
235,3 mii lei, astfel nefiind respectate preve<strong>de</strong>rile art.9 din Legea privind sistemul bugetar i<br />
procesul bugetar 20 , generînd datorii creditoare.<br />
• În anul 2008, <strong>Curtea</strong> Constituional a contractat lucrri pentru reparaii curente în lipsa<br />
alocaiilor aprobate în acest scop, cu rectificarea ulterioar; a acceptat condiii contractuale f a<br />
preve<strong>de</strong>a penaliti pentru neexecutarea în termen a lucrrilor contractate; a admis utilizarea<br />
alocaiilor contrar <strong>de</strong>stinaiei aprobate, iar atribuirea incorect a cheltuielilor în aspectul clasificaiei<br />
economice a condiionat <strong>de</strong>naturarea unor date ale Raportului pe anul 2009.<br />
• La capitolul utilizarea mijloacelor financiare pentru reparaii capitale i curente au fost<br />
constatate un ir <strong>de</strong> <strong>de</strong>ficiene ce in <strong>de</strong> achiziionarea lucrrilor i respectarea limitei <strong>de</strong> alocaii<br />
bugetare. Avînd prevzute alocaii în sum <strong>de</strong> 72,0 mii lei, contractul <strong>de</strong> achiziii a fost încheiat în<br />
valoare <strong>de</strong> 999,9 mii lei, care fiind înregistrat la Trezoreria <strong>de</strong> Stat Chiinu – bugetul <strong>de</strong> stat a fost<br />
finanat în urma rectificrii limitei bugetare anuale la finele anului. Analogic, pentru „Lucrri <strong>de</strong><br />
reparaie capital a sediului Curii Constituionale”, avînd limita bugetar <strong>de</strong> 500,0 mii lei,<br />
contractul <strong>de</strong> achiziii a fost încheiat în sum <strong>de</strong> 848,9 mii lei, ulterior executarea fiind în limita<br />
bugetar aprobat.<br />
• Pentru procurarea unor mijloace fixe au fost utilizate contrar <strong>de</strong>stinaiei alocaii în sum<br />
total <strong>de</strong> 145,5 mii lei, totodat atribuindu-le incorect în aspectul clasificaiei bugetare i<br />
condiionînd <strong>de</strong>naturarea datelor reflectate pe articole în aceeai sum. Concomitent, neîregistrarea<br />
mijloacelor fixe procurate a cauzat neveridicitatea datelor bilanului instituiei la subcontul „Alte<br />
mijloace fixe”, influenînd situaia patrimonial raportat.<br />
• Nu s-a asigurat organizarea inerii evi<strong>de</strong>nei contabile, în special privind evi<strong>de</strong>na<br />
<strong>de</strong>contrilor, perfectarea documentelor primare, inventarierea tuturor articolelor <strong>de</strong> bilan,<br />
efectuarea operaiunilor <strong>de</strong> casi raportarea financiar.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Guvernului:<br />
- <strong>de</strong>termine pentru toi executorii <strong>de</strong> buget tipurile <strong>de</strong> lucrri aferente reparaiilor<br />
curente i capitale, pentru atribuirea lor corect la cheltuieli bugetare în aspectul clasificaiei<br />
economice, precum i s nu admit înregistrarea <strong>de</strong> ctre Ministerul Finanelor a contractelor <strong>de</strong><br />
achiziii publice în sume ce <strong>de</strong>pesc limitele bugetare aprobate.<br />
Procuratura General (anul 2009 i perioada 2007-2008)<br />
Constatrile auditului<br />
• Fundamentarea planificrii, finanrii, executrii i raportrii cheltuielilor Procuraturii<br />
exclu<strong>de</strong> reglementarea în clasificaia bugetar a cheltuielilor pentru procuraturile specializate, avînd<br />
în ve<strong>de</strong>re structura Procuraturii, conform preve<strong>de</strong>rilor art.22 din Legea cu privire la Procuratur 21 .<br />
Acest fapt prezint risc pentru un proces bugetar a<strong>de</strong>cvat i transparent.<br />
20 Legea nr.847-XIII din 24.05.1996 „Privind sistemul bugetar i procesul bugetar” (cu modificrile i completrile<br />
ulterioare; în continuare – Legea nr.847-XIII).<br />
21 Legea cu privire la Procuratur nr.294-XVI din 25.12.2008 (cu modificrile ulterioare; în continuare – Legea cu<br />
privire la Procuratur).<br />
38
• Efectuarea <strong>de</strong> cheltuieli reale <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat cu înclcarea disciplinei financiare,<br />
admiterea <strong>de</strong> supracheltuieli (3819,6 mii lei), <strong>de</strong> cheltuieli neregulamentare i nerespectarea<br />
limitelor bugetare aprobate, inclusiv în aspectul clasificaiei organizaionale i celei economice ale<br />
cheltuielilor bugetare.<br />
• Utilizarea neregulamentar <strong>de</strong> mijloace bugetare formate în rezultatul economiilor din<br />
contul unitilor vacante, în lipsa autorizaiilor Ministerului Finanelor privind redistribuirea<br />
<strong>de</strong>stinaiilor alocaiilor anuale. Numrul mediu <strong>de</strong> personal efectiv încadrat a fost mai mic fa <strong>de</strong><br />
numrul aprobat prin schema <strong>de</strong> încadrare cu 59,5 uniti i fa <strong>de</strong> cel aprobat prin Hotrîrea<br />
Parlamentului 22 , respectiv, cu 303,5 uniti.<br />
• Admiterea <strong>de</strong>pirii limitelor <strong>de</strong> alocaii în anul 2009 la articolul 111 „Retribuirea<br />
muncii”, neinîndu-se cont <strong>de</strong> posibilitile limitate ale bugetului, i în lipsa aprobrii surselor<br />
pentru aceste <strong>de</strong>stinaii, din care: „Sporuri la salariul funciei” – 108,9 mii lei, „Alte pli bneti” –<br />
2475,4 mii lei (achitarea in<strong>de</strong>mnizaiilor unice la concediere, a titlurilor executorii etc.).<br />
In<strong>de</strong>mnizaia unic pentru procurorii dimisionai în anul 2009 s-a calculat în mrime <strong>de</strong> 3317,9 mii<br />
lei, <strong>de</strong>pind cu 1900,4 mii lei suma prevzut în planul <strong>de</strong> finanare (precizat – 1417,5 mii lei).<br />
Conform titlurilor executorii parvenite, în anul 2009 au fost achitate in<strong>de</strong>mnizaii unice <strong>de</strong><br />
concediere în sum <strong>de</strong> 472,5 mii lei la 6 procurori, din care 5 au <strong>de</strong>misionat în perioada anilor 2004-<br />
martie 2009, adic pîn la intrarea în vigoare a Legii cu privire la Procuratur.<br />
• În lipsa limitei <strong>de</strong> alocaii aprobate în aceste scopuri i neavînd economii la fondul <strong>de</strong><br />
retribuire a muncii, au fost efectuate neregulamentar pli <strong>de</strong> premii unice în sum <strong>de</strong> 1587,2 mii lei,<br />
concomitent fiind cauzate supracheltuieli la alineatul respectiv în sum total <strong>de</strong> 1222,6 mii lei.<br />
Cheltuielile neregulamentare la achitarea ajutorului material în anul 2009 au constituit 34,9 mii lei<br />
fa <strong>de</strong> limita alocaiilor pe ali angajai, iar pe angajaii din serviciul public fa <strong>de</strong> limita legal –<br />
107,4 mii lei.<br />
• Utilizarea mijloacelor bugetare pentru plata mrfurilor i serviciilor i <strong>de</strong>taarea<br />
salariailor în interes <strong>de</strong> serviciu s-a efectuat cu înclcarea preve<strong>de</strong>rilor legale, fiind admise<br />
supracheltuieli, în unele cazuri contrar <strong>de</strong>stinaiilor aprobate, generînd <strong>de</strong>naturarea datelor raportate.<br />
Astfel, în anul 2009, Procuratura a admis supracheltuieli pe unele alineate în mrime <strong>de</strong> 270,6 mii<br />
lei, respectiv pe aparatul central al Procuraturii Generale – 168,0 mii lei i pe organele teritoriale –<br />
139,2 mii lei.<br />
• Contrar preve<strong>de</strong>rilor art.13 alin.(1) lit.b) din Legea nr.96-XVI din 13.04.2007 23 , au fost<br />
încheiate contracte <strong>de</strong> achiziii publice în lipsa planurilor anuale i celor trimestriale privind<br />
achiziionarea <strong>de</strong> mrfuri, lucrri i servicii. Membrii grupului <strong>de</strong> lucru pentru achiziii n-au semnat<br />
<strong>de</strong>claraii <strong>de</strong> confi<strong>de</strong>nialitate i imparialitate i nu au întocmit regulamentar 24 procesul-verbal <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>schi<strong>de</strong>re a ofertelor. Totodat, <strong>de</strong> ctre grupul <strong>de</strong> lucru n-au fost respectate preve<strong>de</strong>rile pct.6 din<br />
Regulamentul cu privire la întocmirea i pstrarea dosarului achiziiei publice 25 , dosarele nefiind<br />
cusute pe fiecare achiziie în parte, tampilate i numerotate dup încheierea contractelor.<br />
• Procuratura General n-a efectuat inventarierea tuturor articolelor <strong>de</strong> bilan în modul<br />
stabilit, inclusiv a materialelor <strong>de</strong> construcie i nu a asigurat plenitudinea acumulrii unor venituri<br />
la componenta „Mijloace speciale”.<br />
• La efectuarea cheltuielilor pentru investiii capitale alocate pentru procurarea i renovarea<br />
cldirii nefinalizate, amplasate pe str.Alexandru cel Bun, 100, s-a constatat: utilizarea<br />
neregulamentar a mijloacelor bugetare pentru lucrrile <strong>de</strong> <strong>de</strong>molare i consolidare în mrime <strong>de</strong><br />
5775,8 mii lei; lipsuri ale materialelor <strong>de</strong> construcie în valoare <strong>de</strong> 1444,4 mii lei; efectuarea<br />
22 Hotrîrea Parlamentului nr.609-XIV din 01.10.1999 „Privind formarea organelor Procuraturii, reedina lor i<br />
circumscripiile <strong>de</strong> activitate, structura i personalul”.<br />
23<br />
Legea nr.96-XVI din 13.04.2007 „Privind achiziiile publice” (în continuare – Legea nr.96-XVI).<br />
24 Hotrîrea Guvernului nr.1380 din 10.12.2007 „Privind aprobarea Regulamentului cu privire la activitatea grupului <strong>de</strong><br />
lucru pentru achiziii”.<br />
25<br />
Regulamentul cu privire la întocmirea i pstrarea dosarului achiziiei publice, aprobat prin<br />
Hotrîrea Guvernului nr.9 din 17.01.2008.<br />
39
lucrrilor în lipsa <strong>de</strong>vizelor locale expertizate i verificate în modul stabilit, cu acceptarea i<br />
achitarea acestora în sum <strong>de</strong> 4937,5 mii lei; <strong>de</strong>sfurarea licitaiilor publice, încheierea contractelor<br />
<strong>de</strong> antrepriz i executarea lucrrilor <strong>de</strong> instalare în cldirea nefinalizat a reelelor inginereti în<br />
lipsa alocaiilor bugetare aprobate în sum <strong>de</strong> 8708,4 mii lei; <strong>de</strong>zafectarea mijloacelor bugetului <strong>de</strong><br />
stat în sum <strong>de</strong> 2216,3 mii lei; majorarea nejustificat a valorii lucrrilor în rezultatul inclu<strong>de</strong>rii <strong>de</strong><br />
tre antreprenor în procesele-verbale a altor coeficieni la salariu i mecanisme cu 850,9 mii lei;<br />
neasigurarea integritii bunurilor în valoare <strong>de</strong> 480,6 mii lei; imposibilitatea <strong>de</strong>terminrii<br />
volumului i valorii lucrrilor <strong>de</strong> construcie real efectuate i a stocului materialelor <strong>de</strong> construcie<br />
aflate la antreprenor; imposibilitatea <strong>de</strong>terminrii veridicitii situaiei <strong>de</strong>contrilor cu antreprenorul,<br />
precum i nefinalizarea lucrrilor în termenele preconizate. Procuratura General n-a efectuat<br />
înregistrarea dreptului asupra cldirii nefinalizate i a terenului aferent acesteia.<br />
• Achiziionarea i executarea lucrrilor <strong>de</strong> reparaii curente i capitale ale sediilor<br />
procuraturilor din raioanele Soroca, Dondueni i Teleneti s-au efectuat cu admiterea mai multor<br />
neregulariti i abateri, care au influenat veridicitatea i plenitudinea situaiei raportate. Astfel, în<br />
scopul legiferrii volumelor real executate în perioa<strong>de</strong>le prece<strong>de</strong>nte, dar care din motivul lipsei <strong>de</strong><br />
alocaii nu au fost acceptate <strong>de</strong> beneficiar, precum i n-au fost înregistrate în modul stabilit în<br />
evi<strong>de</strong>n, în anul 2009 s-au încheiat 3 contracte <strong>de</strong> achiziii în valoare total <strong>de</strong> 1019,4 mii lei,<br />
nefiind înregistrate regulamentar la trezoreria teritorial. Lucrrile <strong>de</strong> reparaie la procuraturile<br />
teritoriale menionate s-au efectuat în lipsa <strong>de</strong>vizelor <strong>de</strong> cheltuieli verificate în mod regulamentar, în<br />
volume ce au <strong>de</strong>pit volumele contractate în anii prece<strong>de</strong>ni. La finalizarea lucrrilor n-au fost<br />
întocmite procesele-verbale privind recepia final a lucrrilor efectuate i, respectiv, n-au fost<br />
înregistrate datoriile creditoare. Datorit acestui fapt, rmîne incert volumul <strong>de</strong> lucrri executate în<br />
realitate, volumul <strong>de</strong> lucrri neachitate, ceea ce poate duce la cheltuieli publice suplimentare.<br />
• Înclcri i abateri ce in <strong>de</strong> nerespectarea disciplinei financiare, similare celor<br />
menionate, au fost admise <strong>de</strong> Procuratur i la executarea mijloacelor financiare publice în<br />
exerciiile bugetare ale anilor 2007-2008: <strong>de</strong>pirea limitelor bugetare anuale precizate; admiterea<br />
supracheltuielilor la limitele alocaiilor prevzute pentru organele teritoriale <strong>de</strong> specialitate;<br />
admiterea supracheltuielilor neîntemeiate la salarizarea lucrtorilor i utilizarea neregulamentar <strong>de</strong><br />
mijloace bugetare formate în rezultatul economiilor din contul unitilor vacante; evi<strong>de</strong>na eronat a<br />
<strong>de</strong>contrilor, neperfectarea documentelor primare în modul stabilit care per ansamblu au afectat<br />
veridicitatea i plenitudinea raportrii financiare a Procuraturii în anii 2007-2008.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Procuraturii Generale:<br />
- inclu<strong>de</strong>rea în rapoartele anuale <strong>de</strong> activitate a unei informaii ample <strong>de</strong>spre utilizarea<br />
bugetului, cu anexarea copiilor rapoartelor financiare anuale prezentate Ministerului Finanelor.<br />
- asigure planificarea i executarea cheltuielilor bugetare, reglementîndu-le în aspectul<br />
structurii Procuraturii, conform preve<strong>de</strong>rilor art.22 din Legea cu privire la Procuratur.<br />
Comisia Electoral Central<br />
Constatrile auditului<br />
Conform Raportului financiar al CEC la situaia din 06.11.2009, cheltuielile efective pentru<br />
pregtirea i <strong>de</strong>sfurarea alegerilor Parlamentului din 05.04.2009 au constituit 49537,5 mii lei,<br />
fiind executate la nivel <strong>de</strong> 78,9% fa <strong>de</strong> alocaiile preconizate.<br />
Managementul execuiei cheltuielilor pentru <strong>de</strong>sfurarea alegerilor Parlamentului în anul<br />
2009 a fost afectat <strong>de</strong> nerespectarea întocmai a normelor <strong>de</strong> reglementare a disciplinei financiarbugetare<br />
i <strong>de</strong> lipsa controlului intern corespunztor, ceea ce a condiionat urmtoarele nereguli la<br />
utilizarea mijloacelor financiare publice:<br />
- Lipsa unor reglementri privind utilizarea alocaiilor bugetare pentru retribuirea muncii<br />
membrilor CEC, ai consiliilor i birourilor electorale care a condiionat efectuarea unor cheltuieli<br />
40
suplimentare în legtur cu ne<strong>de</strong>scifrarea plilor calculate indicate în certificatele <strong>de</strong> salarizare<br />
prezentate la CEC i la consiliile electorale <strong>de</strong> circumscripie, precum i în legtur cu salarizarea<br />
membrilor <strong>de</strong>grevai, care pe perioada <strong>de</strong>grevrii se salarizeaz din dou surse, situaie ce persist<br />
<strong>de</strong> la un scrutin electoral la altul, ce a condus la efectuarea unor pli neregulamentare unor membri<br />
CEC în sum <strong>de</strong> 353,1 mii lei.<br />
- Nerespectarea preve<strong>de</strong>rilor legale la efectuarea achiziiilor publice, care se exprim prin<br />
neasigurarea calitii dosarelor, fapt ce poate duce la posibilitatea sustragerii sau înlocuirii<br />
înscrisurilor pe care acestea le conin, neasigurarea principiilor <strong>de</strong> transparen, nesemnarea<br />
<strong>de</strong>claraiilor <strong>de</strong> confi<strong>de</strong>nialitate i imparialitate a membrilor grupului <strong>de</strong> lucru pentru achizuii<br />
publice, precum i neprezentarea drilor <strong>de</strong> seam privind contractele <strong>de</strong> achiziie public.<br />
- Nerespectarea preve<strong>de</strong>rilor regulamentare în managementul contabil care a condiionat<br />
înregistrri neconforme ale operaiunilor economice efectuate, <strong>de</strong>ficiene în situaiile privind<br />
<strong>de</strong>contrile, nerespectarea termenului <strong>de</strong> întocmire i <strong>de</strong> prezentare a rapoartelor financiare,<br />
neasigurarea inerii unor registre contabile.<br />
- Atît CEC, cît i consiliile electorale <strong>de</strong> circumscripie nu au asigurat un proces eficient <strong>de</strong><br />
control intern i <strong>de</strong> gestionare conform a bunurilor materiale. Lipsa unui management eficient a<br />
cauzat trecerea la cheltuieli a bunurilor materiale în sum total <strong>de</strong> 1325,7 mii lei, f documente<br />
confirmative i în baza unor documente întocmite neregulamentar.<br />
Inspectoratul Fiscal Principal <strong>de</strong> Stat i unele instituii subordonate<br />
Constatrile auditului<br />
Auditul regularitii utilizrii mijloacelor bugetului <strong>de</strong> stat pe anul 2009 a relevat existena<br />
unor nereguli la procedura <strong>de</strong> achiziii publice, la cheltuielile pentru <strong>de</strong>plasri în interes <strong>de</strong> serviciu,<br />
<strong>de</strong> retribuire a muncii, precum i în inerea i reflectarea bunurilor în evi<strong>de</strong>na contabil:<br />
• Dei efectuarea <strong>de</strong> cheltuieli reale s-a încadrat în limita bugetar aprobat, în aspectul<br />
clasificaiei economice a cheltuielilor bugetare, la unele articole i alineate au fost admise <strong>de</strong>piri<br />
ale limitelor anuale aprobate în sum total <strong>de</strong> 769,9 mii lei, nefiind respectate preve<strong>de</strong>rile art.9 din<br />
Legea nr.847-XIII.<br />
• Nerespectarea disciplinei financiare la executarea cheltuielilor pentru retribuirea muncii<br />
<strong>de</strong> ctre executorii <strong>de</strong> buget ai IFPS i ai unor IFS teritoriale a rezultat în efectuarea unor cheltuieli<br />
neregulamentare în mrime <strong>de</strong> 412,4 mii lei. Totodat, se relev lipsa monitorizrii i controlului<br />
a<strong>de</strong>cvat din partea IFPS asupra utilizrii <strong>de</strong> ctre IFS teritoriale a mijloacelor publice alocate,<br />
precum i aprobarea unor scheme <strong>de</strong> salarizare i încadrare a angajailor în contradicie cu actele<br />
normative.<br />
• Efectele ineficiente ale activitii <strong>de</strong> baz vizînd <strong>de</strong>pistarea i lichidarea agenilor<br />
economici, care nu au prezentat pe parcursul unui an <strong>de</strong> zile dri <strong>de</strong> seam, au implicat cheltuirea<br />
suplimentar a banilor publici, în anul 2009, în sum <strong>de</strong> 629,9 mii lei.<br />
• IFPS, în calitate <strong>de</strong> fondator al Î.S. „Fiscservinform”, nu a întreprins msuri pentru<br />
stabilirea tarifelor legale la serviciile acordate <strong>de</strong> aceasta, precum i privind modul <strong>de</strong> executare i<br />
achitare a serviciilor prestate, iar actele întocmite nu reprezint realitatea lucrrilor i serviciilor<br />
executate, care în anul 2009 au constituit 7283,6 mii lei.<br />
• S-au stabilit cheltuieli neregulamentare pentru <strong>de</strong>plasri în interes <strong>de</strong> serviciu, precum i<br />
<strong>de</strong>ficiene privind termenul <strong>de</strong>tarii angajailor.<br />
• Activitatea grupurilor <strong>de</strong> lucru ale IFPS i IFS auditate, în anul 2009, s-a <strong>de</strong>sfurat cu<br />
nerespectarea întocmai a preve<strong>de</strong>rilor legale în domeniul achiziiilor publice. Astfel, nu au fost<br />
stabilite funciile fiecrui membru al grupului <strong>de</strong> lucru, nu au fost elaborate planurile anuale i<br />
trimestriale <strong>de</strong> efectuare a achiziiilor, nu au fost semnate <strong>de</strong>claraiile <strong>de</strong> confi<strong>de</strong>nialitate i<br />
imparialitate. IFS Bi i Hînceti nu au întocmit dosarele <strong>de</strong> achiziii publice. Achiziionarea<br />
produselor petroliere contrar preve<strong>de</strong>rilor regulamentare nu s-a efectuat prin intermediul Bursei<br />
41
Universale <strong>de</strong> Mrfuri. Au fost constatate cazuri <strong>de</strong> divizare a achiziiilor efectuate. Stocurile <strong>de</strong><br />
produse petroliere au generat imobilizarea mijloacelor financiare publice.<br />
• Valoarea patrimoniului gestionat, reflectat în evi<strong>de</strong>na contabil nu relev situaia real,<br />
acest fapt condiionînd i <strong>de</strong>naturarea bilanului contabil cu 1014,4 mii lei. Responsabilii din cadrul<br />
inspectoratelor fiscale teritoriale au avut o atitudine formal fa <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfurarea inventarierii<br />
bunurilor aflate în gestiune.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Guvernului:<br />
- <strong>de</strong>terminarea unei posibile modaliti <strong>de</strong> lichidare simplificat a agenilor economici<br />
care nu prezint în <strong>de</strong>curs <strong>de</strong> un an dri <strong>de</strong> seami nu dispun <strong>de</strong> mas <strong>de</strong>bitoare, pentru a nu<br />
condiiona cheltuieli suplimentare bugetului.<br />
Serviciul Vamal<br />
Constatrile auditului<br />
• S-a admis efectuarea neregulamentar a unor cheltuieli în aspectul clasificaiei<br />
economice, fiind constatat o <strong>de</strong>pire a limitei <strong>de</strong> cheltuieli în valoare sumar <strong>de</strong> 5344,7 mii lei,<br />
care a condiionat formarea datoriilor creditoare în aceeai mrime.<br />
• BV Leueni n-a asigurat înregistrarea regulamentar în evi<strong>de</strong>n contabil a terenului cu<br />
suprafaa <strong>de</strong> 6,9018 ha, în valoare <strong>de</strong> 96,0 mii lei, nerespectîndu-se, astfel, art.17 alin.(1) din Legea<br />
nr.113-XVI din 27.04.2007 26 .<br />
• Situaiile financiare pe anul 2009 raportate <strong>de</strong> ctre Serviciul Vamal în raportul prezentat<br />
Ministerului Finanelor, nu ofer o imagine real i fi<strong>de</strong>l a elementelor contabile ale entitii,<br />
acesta fiind diminuat cu 65,6 mil.lei, inclusiv cu valoarea mijloacelor fixe <strong>de</strong> 26,6 mil.lei i uzura în<br />
sum <strong>de</strong> 39,0 mil.lei, care au fost reflectate în evi<strong>de</strong>na contabil în timpul auditului.<br />
• În bilanul contabil prezentat Ministerului Finanelor n-au fost incluse soldurile, la situaia<br />
din 31.12.2009, ale unor conturi bancare, în sum <strong>de</strong> 11,4 mil.lei, formate din mijloacele intrate<br />
temporar în posesia entitii, acestea fiind corectate în timpul misiunii <strong>de</strong> audit.<br />
• Evi<strong>de</strong>na contabil a entitii pe unele conturi i subconturi este <strong>de</strong>naturat cu valoarea <strong>de</strong><br />
22,3 mil.lei a 12 module software i cu valoarea <strong>de</strong> 8,7 mil.lei – a unor programe. Urmare auditului,<br />
situaia a fost corectat, valorile respective fiind înregistrate în evi<strong>de</strong>na contabil.<br />
• Mijloacele utilizate pentru unele lucrri <strong>de</strong> mo<strong>de</strong>rnizare a sistemului informaional<br />
ASYCUDA World în sum <strong>de</strong> 11,0 mil.lei au fost trecute la cheltuieli directe, f majorarea<br />
costului sistemului informaional.<br />
Serviciul Grniceri<br />
Constatrile auditului<br />
• La efectuarea achiziiilor publice s-au admis: livrri <strong>de</strong> bunuri i servicii pîn la<br />
înregistrarea contractelor respective la Trezoreria <strong>de</strong> Stat în sum <strong>de</strong> 8453,7 mii lei, din care 376,1<br />
mii lei – pîn la efectuarea procedurilor <strong>de</strong> achiziii i încheierea contractelor; micorarea valorii<br />
unor contracte i executarea altora la preuri diferite <strong>de</strong> cele stabilite în contract i ofert; divizarea<br />
achiziionrii untului cu aplicarea cotei TVA cu abateri <strong>de</strong> la cadrul legal, precum i nerespectarea<br />
clauzelor contractuale, ceea ce a condiionat cheltuieli suplimentare din contul mijloacelor publice<br />
în sum <strong>de</strong> 201,8 mii lei; încheierea contractelor <strong>de</strong> efectuare a lucrrilor în sum <strong>de</strong> 272,1 mii lei în<br />
lipsa limitelor <strong>de</strong> alocaii bugetare aprobate în aceste scopuri, precum i semnarea acordurilor<br />
adiionale la contracte cu <strong>de</strong>pirea limitelor stabilite în cadrul legal în sum <strong>de</strong> 105,6 mii lei;<br />
26 Legea contabilitii nr.113-XVI din 27.04.2007 (cu modificrile ulterioare; în.continuare - Legea contabilitii).<br />
42
ne<strong>de</strong>punerea, în unele cazuri, <strong>de</strong> ctre membrii grupului <strong>de</strong> lucru a <strong>de</strong>claraiilor <strong>de</strong> confi<strong>de</strong>nialitate<br />
si imparialitate.<br />
• La gestionarea produselor alimentare i petroliere se relev problema lipsei normativelor<br />
<strong>de</strong> stocuri ale acestora, aceasta cauzînd imobilizarea mijloacelor financiare prin formarea stocurilor<br />
excesive.<br />
• Auditul a relevat calcularea in<strong>de</strong>mnizaiei anuale bneti pentru întrirea sii pe anul<br />
2009, în sum <strong>de</strong> 7016,5 mii lei, în lipsa limitelor <strong>de</strong> alocaii aprobate, fapt ce a condiionat<br />
majorarea datoriilor creditoare cu 6668,2 mii lei, la finele anului înregistrîndu-se datorii creditoare<br />
la garaniile sociale i drepturile bneti în sum total <strong>de</strong> 17826,4 mii lei.<br />
• La gestionarea mijloacelor speciale este problematic modalitatea <strong>de</strong> evi<strong>de</strong>ni raportare<br />
a veniturilor gospodriei auxiliare, obinute în form naturali <strong>de</strong>stinate consumului instituiei la<br />
categoria 001 „Servicii cu plat” în lipsa unei reglementri juridice la acest compartiment, precum<br />
i raportarea veniturilor i cheltuielilor la executarea <strong>de</strong> cas prin sistemul trezorerial.<br />
• Achiziionarea i executarea contractelor ce in <strong>de</strong> confecionarea echipamentului <strong>de</strong>not<br />
nerespectarea cadrului legal i lipsa monitorizrii restituirii materialelor neutilizate în procesul<br />
tehnologic <strong>de</strong> confecionare în sum total <strong>de</strong> 1169,5 mii lei.<br />
• Neexecutarea obligaiunilor legale privind înregistrarea drepturilor asupra bunurilor<br />
publice <strong>de</strong>inute condiioneaz riscul neasigurrii integritii patrimoniului public. Astfel, Serviciul<br />
Grniceri n-a asigurat înregistrarea drepturilor patrimoniale la 47 (din 64) bunuri imobile i la 77,95<br />
(din 93,63) ha <strong>de</strong> terenuri aferente imobilelor.<br />
• Neatribuirea distinct i reflectarea incorect, în aspectul clasificaiei economice, a<br />
cheltuielilor în sum total <strong>de</strong> 1248,6 mii lei, nereflectarea în evi<strong>de</strong>na contabil a obiectelor<br />
finalizate i date în exploatare în valoare total <strong>de</strong> 4270,7 mii lei, precum i atribuirea incorect a<br />
soldurilor combustibilului în tichete în sum <strong>de</strong> 651,9 mii lei au influenat veridicitatea datelor<br />
incluse în Bilanul executrii.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Guvernului:<br />
- monitorizarea <strong>de</strong>terminrii <strong>de</strong> ctre Ministerul Finanelor, pentru toi executorii <strong>de</strong><br />
buget, a modalitii <strong>de</strong> înregistrare i raportare a sumelor ce reprezint cote-pi la procurarea <strong>de</strong><br />
tre instituia public a spaiului locativ, precum i a reglementrilor vizînd modalitatea <strong>de</strong><br />
evi<strong>de</strong>ni raportare a veniturilor i cheltuielilor gospodriei auxiliare obinute/suportate în form<br />
naturali <strong>de</strong>stinate consumului instituiei.<br />
- elaborarea normativelor <strong>de</strong> stocuri la gestionarea produselor alimentare i petroliere,<br />
<strong>de</strong>oarece nereglementarea acestora cauzeaz imobilizarea mijloacelor financiare prin formarea<br />
stocurilor excesive.<br />
Fondul Ecologic Naional (FEN)<br />
Rezumat<br />
În anul 2009, cheltuielile FEN au crescut cu 73,4 mil.lei, comparativ cu anul 2008, sau <strong>de</strong><br />
circa 2,8 ori, constituind 114,0 mil.lei, cota prepon<strong>de</strong>rent a acestora fiind <strong>de</strong>stinat finanrii<br />
proiectelor pentru implementarea strategiilor, programelor i planurilor naionale <strong>de</strong> protecie a<br />
mediului (inclusiv aprovizionarea cu api canalizarea), care în anul 2008 a constituit 34,3 mil.lei.<br />
Verificarea activitii <strong>de</strong> constituire i funcionare a FEN a relevat un ir <strong>de</strong> înclcri ale<br />
normelor legale, neregulariti, precum i unele probleme ce in <strong>de</strong> imperfeciunea cadrului<br />
legislativ în domeniul gestionrii FEN, acestea <strong>de</strong>terminînd nerealizarea obiectivelor în cadrul unui<br />
ir <strong>de</strong> proiecte aprobate i finanate din contul mijloacelor FEN supuse auditului i, respectiv,<br />
efectuarea cheltuielilor neîntemeiate în sume semnificative.<br />
43
Constatrile auditului<br />
• La aprobarea spre finanare a unor proiecte, Consiliul <strong>de</strong> administrare al FEN (în<br />
continuare – Consiliul) nu a examinat situaia privind dreptul <strong>de</strong> proprietate asupra obiectivului<br />
finanat din contul proiectelor, modul <strong>de</strong> transmitere a proprietii publice în perioada efecturii<br />
lucrrilor i <strong>de</strong> transmitere pentru înregistrare în evi<strong>de</strong>n a valorii lucrrilor în conformitate cu<br />
preve<strong>de</strong>rile legale.<br />
• La aprobarea drilor <strong>de</strong> seam ale beneficiarilor <strong>de</strong> proiecte, Consiliul nu solicit<br />
justificarea privind atingerea scopului implementrii proiectelor i transmiterea valorii lucrrilor<br />
executate proprietarilor.<br />
• Nu sînt stabilite prioritile utilizrii resurselor financiare ale FEN, criteriile <strong>de</strong> selectare<br />
a beneficiarilor, iar în procesele-verbale ale edinelor Consiliului lipsesc motivele care au servit<br />
drept temei pentru aprobarea sau respingerea proiectelor.<br />
• La majoritatea proiectelor, expertizele specialitilor în domeniu, care, conform normelor<br />
regulamentare, trebuie s fie specialiti <strong>de</strong> înalt calificare din cadrul ministerului i instituiilor<br />
tiinifice în domeniu, poart un caracter formal i nu conin informaiile necesare în ve<strong>de</strong>rea<br />
aprecierii veridicitii datelor <strong>de</strong>spre impactul activitii preconizate asupra mediului, perfectrii<br />
documentaiei <strong>de</strong> proiect sau completrii ei conform cerinelor stabilite.<br />
• Ministerul Mediului i Consiliul nu dispun <strong>de</strong> mecanisme eficiente <strong>de</strong> control intern<br />
privind monitorizarea executrii lucrrilor <strong>de</strong> ctre beneficiarii <strong>de</strong> proiecte, cu evaluarea realizrii<br />
scopurilor proiectelor.<br />
• Cadrul normativ este imperfect, ceea ce se exprim prin necorelarea actelor normative cu<br />
cele legislative, lipsa unor norme <strong>de</strong> drept exhaustive, coerente i echilibrate, care s reglementeze<br />
expres i cu precizie raporturile în domeniul utilizrii mijloacelor FEN pentru protecia mediului la<br />
nivel <strong>de</strong> autoritate public central, autoritate public local, Consiliu i beneficiari.<br />
• Au fost constatate cazuri <strong>de</strong> acceptare a finanrii proiectelor din contul mijloacelor FEN<br />
înaintate direct <strong>de</strong> ctre ageni economici, care au obinut concomitent calitatea <strong>de</strong> beneficiar <strong>de</strong><br />
mijloace i cea <strong>de</strong> antreprenor la executarea lucrrilor din mijloacele FEN.<br />
• În cadrul implementrii a 6 proiecte, Î.S. „Staia Tehnologic <strong>de</strong> Irigare Chiinu” (în<br />
continuare – Î.S. „STI”), în calitate <strong>de</strong> beneficiar i <strong>de</strong> antreprenor, a beneficiat <strong>de</strong> mijloace<br />
publice în sum <strong>de</strong> 22,9 mil.lei, în scopul aprovizionrii cu ap potabil a locuitorilor din<br />
localitile rurale, ceea ce nu s-a realizat, pîn la 01.05.2010 populaia nebeneficiind <strong>de</strong> ap<br />
potabil.<br />
• La finisarea lucrrilor, antreprenorul i beneficiarul proiectelor – Î.S. „STI” nu a transmis<br />
în modul stabilit gestionarilor (primria or.Streni, primria or. Iargara, primria com.Copanca,<br />
primria s.Olneti) obiectivele nominalizate i valoarea acestora, care, respectiv, nu au fost<br />
înregistrate în evi<strong>de</strong>n, ceea ce <strong>de</strong>termin neasigurarea integritii mijloacelor FEN i a proprietii<br />
publice în valoare <strong>de</strong> 22,9 mil.lei.<br />
• La solicitarea Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> din 17.11.2009, Inspecia <strong>de</strong> Stat în Construcii a efectuat<br />
controlul volumelor i costului lucrrilor executate <strong>de</strong> ctre Î.S. „STI”, constatînd exagerri în sum<br />
total <strong>de</strong> 155,8 mii lei, admise la implementarea proiectelor.<br />
• Subantreprenorii i Î.S. „STI”, în urma aplicrii unor coeficieni cu care a fost majorat<br />
valoarea lucrrilor executate din mijloacele FEN, au admis cheltuieli neîntemeiate în sum <strong>de</strong><br />
1512,4 mii lei.<br />
Proiectul „Restabilirea prizei <strong>de</strong> ap potabil din s.Mici i apeductului Mici-<br />
Streni, Etapa II”, beneficiar – Asociaia Interraional <strong>de</strong> Producie, Reparaie i Exploatare din<br />
Chiinu (în continuare – AIPRE Chiinu), avînd ca scop aprovizionarea cu ap potabil a 37000<br />
<strong>de</strong> locuitori ai oraului Streni, n-a fost realizat pe <strong>de</strong>plin, iar modul <strong>de</strong> examinare, aprobare i<br />
executare a proiectului a condiionat utilizarea neeconomi neîntemeiat a mijloacelor publice în<br />
sum <strong>de</strong> 1,6 mil.lei, nefiind montai 3500 metri <strong>de</strong> reea a apeductului.<br />
44
Proiectul „Construcia sistemului <strong>de</strong> epurare, canalizare i aprovizionare cu ap potabil<br />
din or.Iargara” în valoare <strong>de</strong> 10,0 mil.lei, ale crui obiective au fost alimentarea cu ap potabil a<br />
locuitorilor or.Iargara i accesul la canalizare (858 <strong>de</strong> gospodrii, 7 obiecte <strong>de</strong> menire socialcultural),<br />
nu s-a executat, oraul nefiind alimentat cu ap potabil, iar din 3 instalaii <strong>de</strong> epurare<br />
funcioneaz doar una; o instalaie cu valoarea <strong>de</strong> circa 216,3 mii lei nu a fost montati cuplat la<br />
sistemul <strong>de</strong> canalizare.<br />
Proiectul „Construcia sistemului <strong>de</strong> apeduct din satul Copanca, r-nul Ceni”,<br />
obiectivul cruia a fost alimentarea cu ap potabil a locuitorilor satului Copanca (350 <strong>de</strong><br />
gospodrii, 2 obiecte <strong>de</strong> menire social-cultural, lungimea apeductului <strong>de</strong> circa 9 km), nu s-a<br />
realizat.<br />
Proiectul „Reconstrucia apeductului i canalizrii microraionului cu construcii cu multe<br />
nivele din satul Olneti, r-nul tefan Vod”, avînd ca obiective alimentarea cu ap potabil a 600<br />
<strong>de</strong> locuitori, sau a 220 <strong>de</strong> apartamente din s.Olneti, construcia turnului <strong>de</strong> ap, restabilirea staiei<br />
<strong>de</strong> pompare i a son<strong>de</strong>i <strong>de</strong> ap, n-a fost realizat, iar informaia antreprenorului <strong>de</strong>spre finalizarea<br />
lucrrilor <strong>de</strong> construcie, în urma crora 600 <strong>de</strong> locatari beneficiaz <strong>de</strong> servicii <strong>de</strong> alimentare cu ap<br />
potabil, nu corespun<strong>de</strong> realitii.<br />
Proiectul „Reconstrucia lacului <strong>de</strong> acumulare Valea Morilor” în valoare <strong>de</strong> 15,0 mil.lei,<br />
scopul crui fiind curirea lacului <strong>de</strong> nmol i adîncirea acestuia, dup cum s-a constatat, a fost<br />
achitat integral, în timp ce ministerul i beneficiarul <strong>de</strong> proiect nu au solicitat <strong>de</strong> la Inspecia <strong>de</strong> Stat<br />
în Construcii verificarea i avizarea volumelor lucrrilor executate în cadrul proiectului, conform<br />
preve<strong>de</strong>rilor contractului. Recepionarea lucrrilor s-a realizat neregulamentar, meninînd riscul<br />
neefecturii integrale a lor.<br />
Proiectul „Efectuarea lucrrilor <strong>de</strong> îngrijire, conducere, regenerare, conservare a<br />
durilor i amenajarea lor”, <strong>de</strong>stinat Ageniei pentru Silvicultur „Moldsilva”, în valoare <strong>de</strong> 3,0<br />
mil.lei, avînd ca obiective regenerarea pdurilor i împdurirea terenurilor fondului forestier,<br />
extin<strong>de</strong>rea terenurilor împdurite i crearea per<strong>de</strong>lelor forestiere <strong>de</strong> protecie, a fost acceptat spre<br />
examinare, aprobare, contractare i finanare în condiii neadmisibile <strong>de</strong> utilizare a mijloacelor FEN,<br />
inîndu-se cont <strong>de</strong> preve<strong>de</strong>rile legale i documentele prezentate <strong>de</strong> beneficiar în raport cu scopul<br />
stabilit <strong>de</strong> proiect. Se relev nerealizarea obiectivului proiectului i utilizarea contrar <strong>de</strong>stinaiei a<br />
mijloacelor FEN (3,0 mil.lei – procurarea mijloacelor <strong>de</strong> transport), inclusiv nefiind adus i<br />
contribuia respectiv la protecia mediului.<br />
Verificarea proiectului „Amenajarea a 20 <strong>de</strong> fîntîni” în comuna Corjova, în valoare <strong>de</strong><br />
324,8 mii lei, al crui scop a fost îmbunirea substanial a calitii apei prin amenajarea<br />
fîntînilor, a relevat utilizarea neîntemeiat a mijloacelor FEN (77,0 mii lei) i nejustificarea faptului<br />
apa din fîntîni corespun<strong>de</strong> standar<strong>de</strong>lor pentru ap potabil, ceea ce nu confirm contribuirea la<br />
sporirea calitii apei i atingerea scopului proiectului.<br />
Proiectul „Reparaia sistemului <strong>de</strong> apeduct i canalizare al Staiunii turistice Satul<br />
Moldovenesc”, în valoare <strong>de</strong> 300,0 mii lei (beneficiar – S.R.L. „Satul Moldovenesc”), al crui scop<br />
a fost aprovizionarea cu ap potabil, în exclusivitate a staiei turistice, care este gestionat <strong>de</strong> ctre<br />
S.R.L. „Satul Moldovenesc”, s.Hîrtopul Mare, r-nul Criuleni, s-a realizat în lipsa unui studiu<br />
profund privind necesitatea proiectului, precum i a beneficiarului, ceea ce a <strong>de</strong>terminat prezena<br />
unor riscuri majore la realizarea i raportarea proiectului, cu utilizarea neîntemeiat a mijloacelor<br />
FEN (201,2 mii lei).<br />
Referitor la dousprezece proiecte privind premierea specialitilor, indiferent <strong>de</strong><br />
apartenena <strong>de</strong>partamental, în valoare <strong>de</strong> 1,3 mil.lei, i la aisprezece proiecte privind achitarea<br />
cheltuielilor pentru crearea bazei tehnico-materiale în sum <strong>de</strong> 1,6 mil.lei, s-a constatat c acestea<br />
au fost aprobate i finanate în lipsa unor reglementri exhaustive privind <strong>de</strong>terminarea i evaluarea<br />
aportului real adus în domeniul proteciei mediului.<br />
45
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Guvernului:<br />
- perfecionarea cadrului normativ, în ve<strong>de</strong>rea corelrii acestuia cu actele legislative ce in<br />
<strong>de</strong> reglementarea raporturilor în domeniul utilizrii mijloacelor financiare publice pentru protecia<br />
mediului.<br />
- la finanarea proiectelor din contul mijloacelor FEN, s se stabileasc indicatorii <strong>de</strong><br />
performan msurabili pentru monitorizarea i evaluarea ulterioar a realizrii obiectivelor.<br />
Azilul republican pentru invalizi i pensionari, mun.Chiinu<br />
Constatrile auditului<br />
• Se relev prezena unor nereguli i carene la executarea cheltuielilor privind remunerarea<br />
muncii i <strong>de</strong>rivatele aferente acesteia: stabilirea neregulamentar a suplimentelor în mrime <strong>de</strong> 90%<br />
la salariul funciei la peste 30% din angajaii Azilului; calcularea in<strong>de</strong>mnizaiilor pentru incapacitate<br />
temporar <strong>de</strong> munc în sum <strong>de</strong> 37,8 mii lei, în lipsa certificatelor <strong>de</strong> concediu medical, cu<br />
diminuarea în aceeai mrime a contribuiilor la BASS i majorarea nelegitim a salariilor unor<br />
angajai; calcularea neregulamentar a contribuiilor <strong>de</strong> asigurri sociale <strong>de</strong> stat obligatorii în sum<br />
<strong>de</strong> 18,4 mii lei aferente ajutorului material i in<strong>de</strong>mnizaiilor, ceea ce a <strong>de</strong>terminat majorarea<br />
neîntemeiat a datoriei creditoare fa <strong>de</strong> BASS.<br />
• Neconstituirea i ne<strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea conturilor trezoreriale corespunztoare pentru încasarea<br />
mijloacelor speciale au avut ca urmare neîncasarea veniturilor i, respectiv, <strong>de</strong>naturarea raportului<br />
anual al Azilului.<br />
• Înclcarea clauzelor contractuale la efectuarea plilor anticipate ctre unii ageni<br />
economici, precum i a Legii contabilitii la contabilizarea faptelor economice <strong>de</strong>not nivelul<br />
sczut al inerii contabilitii la Azil, aceasta cauzînd <strong>de</strong>naturarea raportrii situaiei financiare a<br />
entitii. Astfel, <strong>de</strong>naturrile datoriilor, în aspectul clasificaiei economice, au constituit 291,0 mii<br />
lei.<br />
• Azilul n-a asigurat înregistrarea tuturor elementelor patrimoniale conform legislaiei, prin<br />
ce nu s-a asigurat veridicitatea Bilanului executrii bugetului autoritilor/instituiilor publice pe<br />
anul 2009. Astfel, suprafaa bunurilor imobile <strong>de</strong> 4885,2 m 2 , înregistrat în evi<strong>de</strong>na contabil a<br />
Azilului, este cu 667,8 m 2 mai mic <strong>de</strong>cît suprafaa indicat în Lista bunurilor imobile proprietate<br />
public a statului, iar ultima, la rîndul su, este cu 812,2 m 2 mai mic <strong>de</strong>cît cea din extrasul Î.S.<br />
„Cadastru”, conform bazei <strong>de</strong> date a acesteia.<br />
II.1.5. Utilizarea mijloacelor financiare publice alocate pentru investiii i reparaii<br />
capitale<br />
Rezumat<br />
Auditul regularitii gestionrii finanelor publice pentru investiii i reparaii capitale în anul<br />
2009 la Ministerul Finanelor i unii beneficiari (Ministerul Sii, Ministerul Construciilor i<br />
Dezvoltrii Regionale, Cancelaria <strong>de</strong> Stat, Î.S. „Administraia <strong>de</strong> Stat a Drumurilor”) a constatat<br />
existena neregularitilor i înclcrilor legislaiei, care au fost condiionate <strong>de</strong> nivelul sczut al<br />
responsabilizrii angajailor sistemului instituional al fiecrei entiti în ce privete exercitarea<br />
atribuiilor i competenelor beneficiarilor <strong>de</strong> investiii i reparaii capitale. De asemenea,<br />
monitorizarea la un nivel sczut <strong>de</strong> ctre Ministerul Finanelor a alocrii, utilizrii, valorificrii i<br />
raportrii mijloacelor publice <strong>de</strong>stinate investiiilor i reparaiilor capitale a <strong>de</strong>terminat admiterea<br />
urmtoarelor nereguli:<br />
• Nerespectarea cerinelor i principiilor legale ale transparenei i concurenei la efectuarea<br />
procedurilor <strong>de</strong> achiziii publice, care se exprim prin: achiziia <strong>de</strong> lucrri în lipsa documentaiei <strong>de</strong><br />
proiect, verificati expertizat în modul stabilit; lipsa mijloacelor publice aprobate pentru aceste<br />
46
scopuri; admiterea la <strong>de</strong>sfurarea achiziiilor publice a agenilor economici care înregistrau datorii<br />
fa <strong>de</strong> bugetul public naional; neparticiparea reprezentantului Ministerului Finanelor la<br />
procedurile <strong>de</strong> achiziii publice etc.<br />
• La etapa <strong>de</strong> contractare i valorificare a mijloacelor publice alocate pe domenii n-a fost<br />
monitorizat pe <strong>de</strong>plin executarea clauzelor contractelor încheiate cu antreprenorii pentru<br />
obiectivele prevzute în legea bugetar anual, ceea ce a <strong>de</strong>terminat riscul neasigurrii calitii<br />
lucrrilor i a durabilitii lor.<br />
Constatrile auditului<br />
Ministerul Sii n-a monitorizat cu strictee alocarea i valorificarea mijloacelor<br />
publice <strong>de</strong>stinate investiiilor i reparaiilor capitale, fapt ce a condiionat:<br />
• efectuarea lucrrilor la obiectivul „Reconstrucia cldirilor spitalului <strong>de</strong> boli tuberculoase<br />
din s. Vorniceni, r-nul Streni” cu alocarea <strong>de</strong> mijloace publice semnificative (105,6 mil.lei), unele<br />
din lucrri nefiind efectuate corespunztor cerinelor normelor în construcii i angajamentelor<br />
contractuale, ceea ce a generat calitatea joas a lucrrilor i riscul c spitalul nu va avea posibilitatea<br />
activeze eficient, iar dup o scurt perioad <strong>de</strong> timp va aprea necesitatea alocrii repetate a unor<br />
mijloace financiare publice pentru investiii i reparaii;<br />
• executarea i recepionarea neconform a lucrrilor <strong>de</strong> construcie la subobiectivul „Staia<br />
<strong>de</strong> epurare a apelor menajere” a Spitalului <strong>de</strong> boli tuberculoase din s.Vorniceni, pentru care, în anii<br />
2007-2009, s-au alocat mijloace financiare publice în sum <strong>de</strong> 3,8 mil.lei (3,2 mil.lei – din bugetul<br />
<strong>de</strong> stat, i 600,0 mii lei – din Fondul Ecologic Naional) i care pîn în prezent nu funcioneazi<br />
prezint un pericol ecologic major pentru mediul înconjurtor, statea personalului i pacienilor<br />
spitalului, precum i a locuitorilor satului Vorniceni. Aceasta indic existena faptelor ce presupun<br />
fraud, cu afectarea intereselor financiare ale statului prin prejudicierea bugetului <strong>de</strong> stat în aceeai<br />
sum. Materialele auditului au fost remise Centrului pentru Combaterea Crimelor Economice i<br />
Corupiei, pentru examinare dup competen;<br />
• executarea unor lucrri <strong>de</strong> reparaie capital din contul cheltuielilor curente în sum <strong>de</strong><br />
521,1 mii lei;<br />
• executarea lucrrilor, în unele cazuri, cu nerespectarea limitei alocaiilor bugetare (240,5<br />
mii lei);<br />
• <strong>de</strong>naturarea unor date la înregistrarea în evi<strong>de</strong>na contabil a lucrrilor <strong>de</strong> construcie a<br />
obiectivelor.<br />
La Ministerul Construciilor i Dezvoltrii Regionale (obiectivul „Cldirea din bd. tefan<br />
cel Mare i Sfînt nr.105”, valoarea contractului iniial – 250,6 mil. lei; valoarea reexaminat– 200,3<br />
mil. lei):<br />
• acceptarea primirii-predrii cldirii în lipsa estimrii valorii <strong>de</strong> bilani a celei reziduale;<br />
• transmiterea neregulamentar a cazangeriei din str. A. Coropceanu nr.10 i utilizarea<br />
neîntemeiat a mijloacelor financiare publice;<br />
• inclu<strong>de</strong>rea neîntemeiat în procesele-verbale <strong>de</strong> executare a lucrrilor <strong>de</strong> reparaie capital<br />
a unor cheltuieli în sum <strong>de</strong> 1,2 mil.lei.<br />
La Cancelaria <strong>de</strong> Stat (obiectivul ,,Cldirea din bd. tefan cel Mare i Sfînt nr.154, mun.<br />
Chiinu”, valoarea contractului iniial – 251,2 mil.lei; valoarea reexaminat – 218,8 mil.lei):<br />
• neconstituirea garaniei <strong>de</strong> bun execuie a contractului pentru anul 2009 (3,7 mil. lei);<br />
• reflectarea eronat în evi<strong>de</strong>na contabil a costului lucrrilor <strong>de</strong> reparaie capital la<br />
majorarea valorii cu 3,2 mil.lei, precum i reflectarea incorect în rapoarte a situaiilor financiare<br />
privind reparaiile capitale.<br />
47
La Î.S. „Administraia <strong>de</strong> Stat a Drumurilor”:<br />
• neexecutarea integral (2,3 mil. lei) a lucrrilor contractate la obiectivul „Reabilitarea<br />
drumului M-3 Chiinu-Cimilia-Vulcneti-Giurgiuleti-fr.cu România, km 79-93 (Comrat-<br />
Cimilia)”, cu admiterea efecturii lucrrilor suplimentare (2,2 mil. lei) la acest obiectiv în lipsa<br />
unui proiect elaborat i expertizat regulamentar, a acordului adiional la contractul <strong>de</strong> baz;<br />
înregistrarea eronat în evi<strong>de</strong>na contabil a valorii lucrrilor <strong>de</strong> investiii i reparaii capitale;<br />
• mijloacele publice transferate antreprenorului pentru obiectivul nominalizat (1,0 mil.lei)<br />
au fost direcionate ctre un agent economic care, conform bazei <strong>de</strong> date a IFPS, în perioada<br />
auditat, n-a prezentat dri <strong>de</strong> seam organelor <strong>de</strong> stat, n-a efectuat calcule, n-a <strong>de</strong>clarat i n-a<br />
achitat pli la bugetul public naional, ceea ce <strong>de</strong>termin admiterea utilizrii mijloacelor financiare<br />
publice la tranzacii cu scopuri frauduloase. Auditul a constatat c antreprenorul, în perioada anului<br />
2009, a efectuat tranzacii (în valoare <strong>de</strong> 3,3 mil.lei) cu 3 ageni economici ce practic activiti<br />
dubioase, materialele fiind remise Centrului pentru Combaterea Crimelor Economice i Corupiei,<br />
pentru examinare dup competen.<br />
La consolidarea rapoartelor privind cheltuielile pentru investiii i reparaii capitale ale<br />
administraiilor publice centrale, raportate eronat Ministerului Finanelor, a fost <strong>de</strong>naturat imaginea<br />
real a alocaiilor la acest capitol, cauza fiind nemonitorizarea <strong>de</strong>plin a situaiei <strong>de</strong> ctre Ministerul<br />
Finanelor i neparticiparea acestuia, în toate cazurile, la activitile grupurilor <strong>de</strong> lucru, ori<br />
neaplicarea dreptului <strong>de</strong> „veto”, care se exprim prin:<br />
• aprobarea planurilor <strong>de</strong> finanare privind redistribuirea alocaiilor <strong>de</strong>stinate cheltuielilor<br />
curente pentru finanarea investiiilor capitale (4,3 mil.lei);<br />
• nereflectarea i neînregistrarea datoriilor i creanelor existente la începutul i sfîritul<br />
perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> gestiune, pe beneficiari i pe obiective (18,1 mil. lei);<br />
• la efectuarea plilor anticipate pentru lucrrile <strong>de</strong> investiii i reparaii capitale, cu<br />
acordul Ministerului Finanelor, în sum <strong>de</strong> 69,3 mil.lei, beneficiarii au <strong>de</strong>pit limita <strong>de</strong> 10% din<br />
suma alocaiilor prevzute în buget;<br />
• <strong>de</strong>pirea limitei alocaiilor bugetare la executarea i recepionarea lucrrilor <strong>de</strong> ctre<br />
beneficiari, inclusiv: la „Investiii capitale” – 1,9 mil.lei; la articolul „Transferuri capitale pentru<br />
implementarea proiectelor finanate din surse externe” – 1,4 mil.lei; la obiectivul „Cldirea din bd.<br />
tefan cel Mare, nr.154, mun. Chiinu” – 6,8 mil.lei;<br />
• executarea lucrrilor <strong>de</strong> construcie la etapele <strong>de</strong> contractare i valorificare <strong>de</strong> ctre<br />
beneficiari în lipsa documentaiei <strong>de</strong> proiect i <strong>de</strong>viz, elaborati verificat în modul stabilit;<br />
• admiterea <strong>de</strong> ctre unii beneficiari a <strong>de</strong>zafectrii mijloacelor financiare publice<br />
(Procuratura General – 2,2 mil.lei).<br />
II.2. Auditul Raportului Guvernului privind executarea bugetului asigurrilor sociale<br />
<strong>de</strong> stat<br />
Rezumat<br />
Indicatorii raportai privind executarea BASS în anul 2009 corespund normelor aprobate,<br />
îns nu ofer o imagine complet a situaiilor privind: veniturile calculate <strong>de</strong> ctre contribuabili în<br />
perioada <strong>de</strong> gestiune; datoriile fa <strong>de</strong> BASS, formate la 31.12.2009, i datoriile BASS ctre<br />
contribuabili; executarea cheltuielilor pe fonduri.<br />
Auditul relev necesitatea: îmbunirii planificrii BASS la partea <strong>de</strong> venituri, inîndu-se<br />
cont <strong>de</strong> încasrile posibile anuale; elaborrii unor reglementri i criterii distincte <strong>de</strong> echilibrare a<br />
veniturilor i cheltuielilor i stabilirii exacte a <strong>de</strong>ficitului BASS acoperit prin transferurile <strong>de</strong> la<br />
bugetul <strong>de</strong> stat, inclusiv a restriciilor privind restituirea acestora, în cazul cînd veniturile fiscale ale<br />
bugetului <strong>de</strong>pesc limitele precizate i/sau cheltuielile neexecutate, care vor exclu<strong>de</strong> situaiile<br />
înregistrrii soldului disponibil bnesc la cont în sume ce <strong>de</strong>pesc limita precizat, precum i<br />
48
micorrii <strong>de</strong>ficitului BASS la finele perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> gestiune fa <strong>de</strong> nivelul stabilit; armonizrii<br />
cadrului normativ privind unificarea informaiilor organelor abilitate (CNAS i IFPS), precum i<br />
efecturii cheltuielilor pentru întreinerea CNAS inîndu-se cont <strong>de</strong> indicatorii <strong>de</strong> performan,<br />
economicitate, eficieni eficacitate.<br />
Constatrile auditului<br />
‣ Cu privire la partea <strong>de</strong> venituri:<br />
• Veniturile BASS pe anul 2009, precizate în cuantum <strong>de</strong> 7469,7 mil.lei, au înregistrat o<br />
cretere cu 1053,3 mil.lei fa <strong>de</strong> veniturile precizate pe anul 2008. Cota prepon<strong>de</strong>rent în totalul<br />
veniturilor executate le revine veniturilor fiscale, ce constituie 73,8% (5595,2 mil.lei), care<br />
înregistreaz o cretere <strong>de</strong> 3% (162,6 mil.lei) în raport cu anul 2008, fa <strong>de</strong> 17,0% prognozate, i<br />
transferurilor <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat – respectiv, 25,8% (1956,2 mil.lei), majorate <strong>de</strong> 2,2 ori, sau cu<br />
1054,0 mil.lei, fa <strong>de</strong> anul 2008.<br />
• Nivelul <strong>de</strong> executare a veniturilor este cu 112,0 mil.lei (sau 1,5%) mai mare fa <strong>de</strong> indicii<br />
precizai, fiind influenat <strong>de</strong> precizarea planului la veniturile fiscale pe parcursul anului 2009.<br />
• Planul precizat la veniturile <strong>de</strong> la plile contribuiilor <strong>de</strong> asigurri sociale <strong>de</strong> stat<br />
obligatorii virate <strong>de</strong> persoanele fizice care au încheiat contract individual a fost diminuat<br />
neîntemeiat cu 22,1 mil.lei, ceea ce a <strong>de</strong>terminat majorarea transferurilor <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat cu<br />
aceeai sum.<br />
• Neonorarea obligaiunilor <strong>de</strong> ctre contribuabili a favorizat formarea, la 31.12.2009, a<br />
datoriilor fa <strong>de</strong> BASS în sum <strong>de</strong> 638,6 mil.lei, cu 14,8 mil.lei mai mult fa <strong>de</strong> cele înregistrate la<br />
31.12.2008. Astfel, cele mai semnificative majorri ale datoriilor fa <strong>de</strong> anul 2008 au fost<br />
înregistrate la CTAS din raioanele: Taraclia – cu 34,0%, Glo<strong>de</strong>ni – cu 31%, Vulcneti – cu 28,6%,<br />
Dondueni – cu 26,3%, Anenii Noi – cu 24,3%, Ceadîr-Lunga – cu 23,7%.<br />
• Neprezentarea în modul stabilit a <strong>de</strong>claraiilor trimestriale <strong>de</strong> ctre contribuabili a<br />
favorizat formarea, la 31.12.2009, a datoriilor BASS fa <strong>de</strong> contribuabili în sum <strong>de</strong> 103,3 mil. lei,<br />
majorîndu-se cu 21,9 mil.lei fa <strong>de</strong> anul 2008. Astfel, în aspect teritorial, cea mai mare parte a<br />
contribuabililor care n-au prezentat <strong>de</strong>claraiile trimestriale sînt înregistrai la CTAS din<br />
mun.Chiinu, cu cota <strong>de</strong> 35,7% din numrul contribuabililor înregistai, urmat <strong>de</strong> CTAS Cahul -<br />
23,3%, CTAS Orhei – 20,2%, CTAS Taraclia – 19,3% i CTAS Bi – 16,3%.<br />
• Neunificarea i neactualizarea normelor ce reglementeaz procedura <strong>de</strong> transmitere a<br />
datelor privind contribuiile la BASS, a principiilor <strong>de</strong> colaborare între CNAS i IFPS, precum i<br />
neîntocmirea actelor <strong>de</strong> verificare între pi la finele perioa<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> gestiune, cu specificarea<br />
veniturilor calculate, încasate i a restanelor înregistrate, genereaz dificulti privind tratarea<br />
uniform a diferenelor în sistemele <strong>de</strong> raportare la CNAS i IFPS.<br />
‣ Cu privire la cheltuieli:<br />
• Cheltuielile BASS au fost executate în sum <strong>de</strong> 7607,2 mil.lei, ce constituie 99,2% fa<br />
<strong>de</strong> planul precizat, înregistrînd o economie în sum <strong>de</strong> 59,5 mil. lei.<br />
• Cheltuielile totale executate ale BASS includ drepturile pltite <strong>de</strong> la bugetul asigurrilor<br />
sociale <strong>de</strong> stat (85,5%, sau 6500,9 mil.lei) i drepturile pltite <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat (14,4%, sau<br />
1094,6 mil.lei), înregistrînd o cretere cu 20,5%, sau cu 1292,0 mil. lei, în comparaie cu anul 2008,<br />
datorit unor politici sociale orientate spre in<strong>de</strong>xarea pensiilor, majorarea fondului <strong>de</strong> protecie a<br />
familiilor cu copii, fondului <strong>de</strong> in<strong>de</strong>mnizaii, precum i a unor drepturi pltite <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat.<br />
• Pon<strong>de</strong>rea semnificativ în cheltuielile finanate din BASS revine cheltuielilor Fondului <strong>de</strong><br />
pensii – 5438,8 mil.lei, sau 83,2%, care au fost executate la nivel <strong>de</strong> 100%. Verificarea regularitii<br />
i plenitudinii calculrii pensiilor, în baza unor eantioane, n-a relevat oarecare abateri <strong>de</strong> la<br />
preve<strong>de</strong>rile regulamentare.<br />
• Prestaiile sociale <strong>de</strong> stat în anul 2009 au fost distribuite prin oficiile potale ale Î.S.<br />
„Pota Moldovei” – în proporie <strong>de</strong> 80,9%, i prin intermediul S.A. „Banca <strong>de</strong> Economii” – <strong>de</strong><br />
49
19,1%. S-a constatat nerespectarea <strong>de</strong> ctre dou centre potale raionale a condiiilor contractuale ce<br />
in <strong>de</strong> rambursarea mijloacelor bneti neutilizate la sfîritul lunii.<br />
• Cheltuielile pentru restabilirea sii prin tratament balneo-sanatorial i reabilitare a<br />
persoanelor asigurate, executate în limita alocrilor precizate i reflectate în Raportul privind<br />
executarea BASS pe anul 2009, referitor la executarea fondului <strong>de</strong> recuperare a sii, nu sînt<br />
confirmate prin actul <strong>de</strong> verificare cu Confe<strong>de</strong>raia Naional a Sindicatelor din <strong>Moldova</strong> (CNSM)<br />
privind utilizarea biletelor. CNSM n-a prezentat raportul privind utilizarea biletelor în perioada<br />
anului 2009 i n-a aprobat actul <strong>de</strong> verificare privind soldul biletelor <strong>de</strong> tratament la 31.12.2009, ce<br />
constituie 663 <strong>de</strong> bilete în sum <strong>de</strong> 2590,2 mii lei.<br />
• Cheltuielile pentru întreinerea aparatului CNAS în anul 2009 au înregistrat o cretere<br />
semnificativ cu suma <strong>de</strong> 36,9 mil.lei, sau cu 38%, în raport cu anul 2008, fapt <strong>de</strong>terminat<br />
prepon<strong>de</strong>rent <strong>de</strong> procurarea unor imobile în sect. Botanica al mun.Chiinu i în or. Nisporeni. La<br />
procurarea acestor imobile, CNAS n-a studiat suficient piaa imobiliar, ofertele din regiune,<br />
precum i n-a aplicat principiul economicitii.<br />
Imobilul din or. Nisporeni a fost procurat cu valoarea 1 m 2 <strong>de</strong> 12,5 mii lei (echivalentul a<br />
800 euro).<br />
CNAS, la încheierea contractului <strong>de</strong> vînzare-cumprare a imobilului din sect.Botanica, n-a<br />
specificat i n-a <strong>de</strong>limitat bunurile ce constituie obiectul contractului, fapt ce a <strong>de</strong>terminat<br />
procurarea unor imobile neautorizate (421,3 m 2 ), care nu pot forma obiectul unui contract (acestea<br />
fiind incluse în valoarea contractului <strong>de</strong> 47,5 mil.lei), creîndu-se riscul neasigurrii integritii<br />
patrimoniului procurat.<br />
Situaia implementrii preve<strong>de</strong>rilor Legii nr.113-XVI <strong>de</strong>termin necesitatea <strong>de</strong> reglementare<br />
i implementare a formei <strong>de</strong> raportare a executrii BASS.<br />
Lipsa criteriilor <strong>de</strong> reglementare a situaiilor susinerii <strong>de</strong> ctre bugetul <strong>de</strong> stat a BASS, prin<br />
acoperirea <strong>de</strong>ficitului BASS, a <strong>de</strong>terminat înregistrarea urmtorilor indicatori:<br />
- majorarea soldului disponibilitilor bneti la finele anului;<br />
- micorarea <strong>de</strong>ficitului BASS;<br />
- majorarea neîntemeiat a necesitii transferurilor <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat ctre BASS, f a<br />
se ine cont <strong>de</strong> unii indicatori <strong>de</strong>ja executai ai BASS.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Guvernului:<br />
- prezentarea în modul stabilit, pentru aprobare, a structurii Raportului privind<br />
executarea bugetului asigurrilor sociale <strong>de</strong> stat.<br />
II.3. Auditul Raportului Guvernului privind executarea fondurilor asigurrii<br />
obligatorii <strong>de</strong> asisten medical<br />
Rezumat<br />
Fondurile asigurrii obligatorii <strong>de</strong> asisten medical (FAOAM) pe anul 2009 au fost<br />
aprobate atît la venituri, cît i la cheltuieli în sum <strong>de</strong> 3471,5 mil.lei, sau cu 825,3 mil.lei (23,8%)<br />
mai mult fa <strong>de</strong> veniturile i cheltuielile aprobate pentru anul 2008. Efectele crizei economicofinanciare<br />
au impus modificarea parametrilor macroeconomici, care, la rîndul su, au condiionat<br />
necesitatea operrii unor modificri ale FAOAM. Urmare acestora, preve<strong>de</strong>rile <strong>de</strong>finitive la partea<br />
<strong>de</strong> venituri a FAOAM au constituit 2850,7 mil.lei, iar la partea <strong>de</strong> cheltuieli – 3101,5 mil.lei, cu un<br />
<strong>de</strong>ficit bugetar aprobat <strong>de</strong> 250,8 mil.lei. Potrivit Raportului privind executarea (utilizarea) FAOAM<br />
în anul 2009, exerciiul bugetar s-a încheiat cu un <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> 192,5 mil.lei, acesta fiind mai mic în<br />
cifre absolute cu 58,3 mil.lei fa <strong>de</strong> limita preve<strong>de</strong>rilor precizate.<br />
În comparaie cu anul 2008, volumul total al cheltuielilor executate atest o cretere <strong>de</strong><br />
19,4%, ceea ce în valoare absolut constituie 499,4 mil.lei, inclusiv ale fondului <strong>de</strong> baz – cu 498,6<br />
50
mil.lei (20,2%), ale fondului <strong>de</strong> rezerv – cu 11,8 mil.lei (41,8%), cheltuielilor administrative – cu<br />
1,0 mil.lei (3,4%). Totodat, cheltuielile fondului msurilor <strong>de</strong> profilaxie s-au diminuat – cu 12,0<br />
mil.lei (33%).<br />
Pentru cheltuielile administrative (întreinerea Direciei executive a CNAM, ageniilor<br />
teritoriale i pentru organizarea i funcionarea sistemului) au fost utilizate mijloace în sum <strong>de</strong> 30,1<br />
mil.lei, sau 97,1% fa <strong>de</strong> suma prevzut, ceea ce constituie 1% din veniturile acumulate. Potrivit<br />
preve<strong>de</strong>rilor legale, plafonul maxim al cheltuielilor administrative poate atinge pon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> 2% din<br />
totalul <strong>de</strong> venituri ale FAOAM, acumulate în anul <strong>de</strong> gestiune. Se atest tendina <strong>de</strong> diminuare<br />
constant a pon<strong>de</strong>rii acestora în totalul <strong>de</strong> venituri acumulate, care s-a diminuat <strong>de</strong> la 1,7% – în anul<br />
2004 pîn la 1,0% – în anul 2009.<br />
Auditul a constatat prezena unor nereguli, probleme i abateri la gestionarea FAOAM, i<br />
anume: creterea datoriilor contribuabililor fa <strong>de</strong> FAOAM; admiterea <strong>de</strong> ctre unii ageni<br />
economici a abaterilor <strong>de</strong> la normele legale, care genereaz necalcularea i nevirarea în cuantumul<br />
i în termenele stabilite a plilor cuvenite la buget; gradul insuficient <strong>de</strong> valorificare a mijloacelor<br />
<strong>de</strong>stinate medicamentelor compensate; contractarea serviciilor medicale prestate <strong>de</strong> ctre IMSP<br />
neacreditate; carene în funcionarea sistemului <strong>de</strong> control intern al CNAM i al IMSP.<br />
Concomitent, rezultatele auditelor efectuate la unele IMSP au relevat prezena unor<br />
neregulariti i <strong>de</strong>ficiene analogice, unele din ele fiind constatate i în urma auditelor efectuate<br />
anterior <strong>de</strong> <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong>. Astfel, s-a constatat c IMSP activeaz în baza diferitor acte<br />
normative: unele în baza statutelor, altele – conform regulamentelor; capitalul social al IMSP<br />
fondate <strong>de</strong> MS nu este înregistrat în statutele acestora i nu este ajustat <strong>de</strong> la momentul înregistrrii<br />
în evi<strong>de</strong>na contabil; unele entiti auditate au utilizat ineficient utilajul medical performant;<br />
procedurile <strong>de</strong> achiziii publice au fost efectuate cu nerespectarea cadrului legal.<br />
În cadrul auditului Raportului Guvernului privind executarea fondurilor asigurrii obligatorii<br />
<strong>de</strong> asisten medical pe anul 2009, <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a auditat gestionarea mijloacelor fondurilor<br />
asigurrii obligatorii <strong>de</strong> asisten medicali a altor mijloace financiare în anul 2009 la CNAM, la o<br />
agenie teritorial a acesteia i la 9 IMSP, avînd drept scop obinerea unei asigurri rezonabile<br />
precum c indicatorii bugetari ai parii <strong>de</strong> venituri i celei <strong>de</strong> cheltuieli din Raportul privind<br />
executarea (utilizarea) fondurilor asigurrii obligatorii <strong>de</strong> asisten medical în anul 2009, sub toate<br />
aspectele semnificative, ofer o imagine reali fi<strong>de</strong>l la situaia din 31.12.2009 i referitor la faptul<br />
operaiunile financiare la instituiile auditate sînt efectuate regulamentar i legal.<br />
În funcie <strong>de</strong> riscurile i<strong>de</strong>ntificate i luînd în consi<strong>de</strong>raie obiectivele auditului, concomitent<br />
cu auditarea mijloacelor FAOAM, administrate <strong>de</strong> CNAM, au fost auditate integral , cu exprimarea<br />
opiniilor asupra situaiilor financiare raportate, 3 IMSP (Spitalul Clinic Republican, Institutul <strong>de</strong><br />
Cardiologie i SCRC „Em.Coaga”), precum i CNAM (aparatul administrativ), i efectuate<br />
verificri ale unor operaiuni legate <strong>de</strong> achiziionarea i utilizarea medicamentelor, utilajului,<br />
produselor alimentare, unor aspecte ce in <strong>de</strong> evi<strong>de</strong>na contabili <strong>de</strong> raportare în cadrul a 4 IMSP<br />
(Centrul Naional tiinifico-Practic Medicin Urgent, Staia Zonal Asistena Medical Urgent<br />
„Centru”, Spitalul Clinic <strong>de</strong> boli infecioase „T.Ciorb”, Spitalul Clinic municipal „Sfânta Treime”)<br />
i 2 Asociaii Medicale Teritoriale – „Centru” i „Ciocana”.<br />
Opiniile <strong>de</strong> audit, exprimate <strong>de</strong> auditorii Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong>, asupra rapoartelor financiare i<br />
regularitii gestionrii mijloacelor financiare i a patrimoniului public <strong>de</strong> ctre IMSP se conin în<br />
Anexa nr.2 la prezentul Raport.<br />
Constatrile auditului<br />
Raportul anual prezentat Guvernului nu conine date privind cheltuielile efective suportate<br />
<strong>de</strong> ctre IMSP, soldurile <strong>de</strong> mijloace bneti rmase în conturile IMSP la finele perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong><br />
gestiune, valoarea stocurilor <strong>de</strong> medicamente, mrimea fondului <strong>de</strong> rezerv al IMSP format din<br />
contul mai multor surse, inclusiv din FAOAM. Aceste date se conin în Raportul „Despre<br />
Not: Auditarea situaiilor financiare raportate în drile <strong>de</strong> seam anuale pe toate sursele: CNAM, mijloace proprii,<br />
ajutoare umanitare, granturi, sponsorizri etc.<br />
51
în<strong>de</strong>plinirea <strong>de</strong>vizului <strong>de</strong> venituri i cheltuieli (business-plan) ale instituiilor medico-sanitare din<br />
mijloacele fondurilor <strong>de</strong> asisten obligatorie medical”, Formularul 1-16d, întocmit <strong>de</strong> ctre fiecare<br />
IMSP i prezentat CNAM, pentru totalizarea datelor i prezentarea acestora doar Ministerului<br />
Finanelor i Ministerului Sii.<br />
În calitate <strong>de</strong> administrator al FAOAM, CNAM îi exercit atribuiile pe întreg teritoriul<br />
<strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong> prin intermediul a 12 agenii teritoriale. Pentru prestarea serviciilor medicale<br />
sistemului asigurrii obligatorii <strong>de</strong> asisten medical, în anul 2009, CNAM a încheiat contracte cu<br />
165 <strong>de</strong> instituii medico-sanitare.<br />
‣ Cu privire la veniturile FAOAM<br />
Preve<strong>de</strong>rile <strong>de</strong>finitive la partea <strong>de</strong> venituri a FAOAM, conform Legii fondurilor asigurrii<br />
obligatorii <strong>de</strong> asisten medical pe anul 2009 nr.263-XVI din 11.12.2008, au însumat 2850,7<br />
mil.lei, execuia <strong>de</strong> ansamblu constituind 2878,9 mil.lei, sau cu 28,2 mil.lei (1%) peste nivelul<br />
preve<strong>de</strong>rilor precizate, acestea înregistrînd o majorare, în comparaie cu cele realizate în anul 2008,<br />
cu 7,1%, sau în cifre absolute – cu 190,2 mil.lei.<br />
Auditul a constatat prezena unor probleme, nereguli i abateri la formarea FAOAM, cum ar<br />
fi:<br />
• Descreterea numrului <strong>de</strong> persoane asigurate individual <strong>de</strong> la 35,3 mii persoane în anul<br />
2008 pîn la 25,7 mii persoane – în anul 2009, sau cu 37,3% mai puin, cauzat <strong>de</strong> neatragerea i<br />
neinclu<strong>de</strong>rea în sistemul asigurrii obligatorii <strong>de</strong> asisten medical a persoanelor care urmeaz s<br />
se asigure în mod individual.<br />
• Creterea datoriilor contribuabililor fa <strong>de</strong> FAOAM <strong>de</strong> 2,7 ori fa <strong>de</strong> anul 2008, care la<br />
01.01.2010 constituiau 10,6 mil.lei, în urma neîntreprin<strong>de</strong>rii msurilor eficiente <strong>de</strong> administrare<br />
fiscal <strong>de</strong> ctre Serviciul Fiscal <strong>de</strong> Stat. În unele uniti administrativ-teritoriale restanele<br />
contribuabililor fa <strong>de</strong> FAOAM s-au majorat <strong>de</strong> 3-10 ori, inclusiv în: r-nul Anenii Noi – <strong>de</strong> 9,6 ori,<br />
mun. Chiinu – <strong>de</strong> 3,8 ori, mun. Bi – <strong>de</strong> 3,3 ori etc.<br />
• Admiterea <strong>de</strong> ctre unii ageni economici a abaterilor <strong>de</strong> la normele legale, care genereaz<br />
necalcularea i nevirarea în cuantumul i în termenele stabilite a plilor cuvenite la buget. Se<br />
exemplific situaia constatat la S.R.L. „Duvisil”, care a executat lucrri în volum <strong>de</strong> 10,4 mil.lei,<br />
totodat vrsînd în FAOAM prime în sum <strong>de</strong> numai 10,7 mii lei.<br />
‣ Cu privire la cheltuielile FAOAM<br />
Partea <strong>de</strong> cheltuieli a FAOAM în anul 2009 a fost executat în mrime <strong>de</strong> 3071,4 mil.lei,<br />
ceea ce reprezint 99,0% din cele precizate (3101,5 mil.lei), sau cu 30,1 mil.lei mai puin. În<br />
comparaie cu anul 2008, volumul total al cheltuielilor executate atest o cretere <strong>de</strong> 19,4%, ceea ce<br />
în valoare absolut constituie 499,4 mil.lei.<br />
Mijloacele nevalorificate în sum total <strong>de</strong> 30,1 mil.lei au suplimentat soldul <strong>de</strong> mijloace<br />
disponibile ale FAOAM din contul crora a fost acoperit <strong>de</strong>ficitul anului 2009 în mrime <strong>de</strong> 192,5<br />
mil.lei, acesta fiind mai mic în cifre absolute cu 58,3 mil.lei fa <strong>de</strong> limita preve<strong>de</strong>rilor precizate.<br />
Soldul <strong>de</strong> mijloace disponibile ale FAOAM, la 31.12.2009, însuma 353,1 mil.lei.<br />
Pentru cheltuielile administrative (întreinerea Direciei executive a CNAM, ageniilor<br />
teritoriale i pentru organizarea i funcionarea sistemului) au fost precizate mijloace în sum <strong>de</strong><br />
31,0 mil.lei, efectiv cheltuindu-se 30,1 mil.lei, pon<strong>de</strong>rea major revinind cheltuielilor pentru<br />
retribuirea muncii, care au constituit 57,6 % (17,3 mil.lei). Salariul mediu lunar al unui angajat din<br />
Direcia executiv a CNAM, în anul 2009, a constituit 5,2 mii lei, micorîndu-se cu 1,0 mii lei fa<br />
<strong>de</strong> perioada prece<strong>de</strong>nt.<br />
Deficiene i disfuncionaliti ale sistemului <strong>de</strong> gestionare i utilizare a mijloacelor<br />
FAOAM:<br />
• contractarea serviciilor medicale cu 15 IMSP neacreditate, valoarea contractelor<br />
constituind 161,0 mil.lei;<br />
52
• înregistrarea executrii sczute a cheltuielilor pe structur ale Fondului msurilor <strong>de</strong><br />
profilaxie la nivel <strong>de</strong> 63,1%, ceea ce în cifre absolute constituie 21,1 mil.lei, concomitent<br />
cheltuielile acestuia fiind în <strong>de</strong>scretere fa <strong>de</strong> anul 2008;<br />
• nevalorificarea mijloacelor <strong>de</strong>stinate medicamentelor compensate cu 6,5 mil.lei;<br />
• abordri diferite fa <strong>de</strong> IMSP <strong>de</strong> acelai nivel la contractarea serviciilor medicale din<br />
contul fondului <strong>de</strong> baz, aceasta generînd plasarea IMS în condiii diferite, astfel încît unele încheie<br />
anul <strong>de</strong> gestiune cu profit net, iar altele înregistreaz pier<strong>de</strong>ri nete;<br />
• neexercitarea la nivelul cuvenit a funciei <strong>de</strong> control al gestionrii mijloacelor financiare<br />
alocate IMS din FAOAM;<br />
• carene în funcionarea sistemului <strong>de</strong> control intern al CNAM i al IMSP (lipsa<br />
procedurilor scrise la implementarea sistemului <strong>de</strong> control intern, precum i nei<strong>de</strong>ntificarea<br />
riscurilor ce ar putea afecta activitatea acestora etc.);<br />
• achiziia materialelor <strong>de</strong> protecie individual pentru combaterea gripei A(H1N1) cu<br />
abateri privind calitatea i cu înclcarea termenelor prevzute.<br />
‣ Cu privire la gestionarea mijloacelor financiare <strong>de</strong> ctre instituiile medico-sanitare<br />
publice auditate.<br />
Misiunile <strong>de</strong> audit efectuate la cele 9 IMSP menionate au constatat <strong>de</strong>ficiene i<br />
probleme, dup cum urmeaz:<br />
• Instituiile medico-sanitare publice activeaz în baza diferitor acte normative, din care:<br />
- SCRC „Em.Coaga”, Spitalul Clinic Republican, SCBI „Toma Ciorb”, SZ AMU<br />
„Centru”, AMT „Centru”, AMT „Ciocana” i SCM „Sfânta Treime” – în baza statutelor aprobate <strong>de</strong><br />
fondatori (Ministerul Sii i Consiliul municipal Chiinu);<br />
- CNPMU i Institutul <strong>de</strong> Cardiologie – conform regulamentelor <strong>de</strong> activitate aprobate <strong>de</strong><br />
Ministerul Sii.<br />
• Capitalul social al IMSP, fondate <strong>de</strong> MS, nu este înregistrat în statutele i regulamentele<br />
acestora, ci doar în bilanurile contabile. La IMSP i la instituiile fondate <strong>de</strong> ctre Consiliul<br />
municipal Chiinu capitalul social nu este ajustat <strong>de</strong> la momentul înregistrrii în evi<strong>de</strong>na<br />
contabil, <strong>de</strong>i în aceast perioad fondatorii au transmis acestora active materiale în mrimi<br />
consi<strong>de</strong>rabile.<br />
• Instituiile medico-sanitare publice au constituit fonduri <strong>de</strong> rezerv doar din mijloacele<br />
financiare obinute anual din FAOAM, totodat neformînd fonduri <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare prevzute expres<br />
în statute. Astfel, obiectivele ce urmeaz a fi realizate prin crearea fondurilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare nu se<br />
ating, nefiind <strong>de</strong>zvoltat baza tehnico-material a IMSP.<br />
• Instituiile medico-sanitare publice sînt înregistrate ca instituii la autogestiune, nonprofit,<br />
totodat, unele instituii au înregistrat în perioada <strong>de</strong> gestiune profit, iar altele pier<strong>de</strong>ri, din care:<br />
- profit: SZ AMU „Centru” – 21,8 mil.lei; Institutul <strong>de</strong> Cardiologie – 5,7 mil.lei; SCBI<br />
„Toma Ciorb” – 1,1 mil.lei; AMT„Centru” – 2,5 mil.lei; AMT „Ciocana” – 1,0 mil.lei;<br />
- pier<strong>de</strong>ri: CNPMU – 3,3 mil.lei; Spitalul Clinic Republican – 0,1 mil.lei; SCM „Sfânta<br />
Treime” – 1,9 mil.lei.<br />
• Unele entiti auditate au utilizat ineficient utilajul medical performant i costisitor<br />
achiziionat <strong>de</strong> ctre acestea, precum i primit centralizat <strong>de</strong> la Ministerul Sii, din care se<br />
exemplific urmtoarele:<br />
- instalaiile <strong>de</strong> radiodiagnostic digitale, cu valoarea <strong>de</strong> 8,8 mil.lei, achiziionate din sursele<br />
bugetului <strong>de</strong> stat <strong>de</strong> ctre MS, repartizate Spitalului Clinic Republican i SCM „Sfânta Treime”, nu<br />
funcioneaz în regim digital, iar furnizorul nu înltur <strong>de</strong>ficienele aferente, <strong>de</strong>i acestea sînt<br />
cunoscute înc <strong>de</strong> la testare;<br />
- instalaia <strong>de</strong> radiodiagnostic digital cu valoarea <strong>de</strong> 5,3 mil.lei, achiziionat <strong>de</strong> MS din<br />
contul surselor centralizate i livrat Spitalului Clinic Republican, staioneaz, nefiind dat în<br />
exploatare pe parcursul a 12 luni;<br />
53
- aparatul pentru anestezie cu valoarea <strong>de</strong> 784,5 mii lei a fost repartizat <strong>de</strong> ctre Ministerul<br />
ii Spitalului Clinic Republican în lipsa compresorului necesar pentru funcionarea util a<br />
acestuia. Pentru a fi utilizat, aparatul performant a fost conectat la compresorul aparatului <strong>de</strong>ja<br />
existent, nefiind posibil utilizarea concomitent a ambelor aparate;<br />
- la Institutul <strong>de</strong> Cardiologie utilajul medical performant (complexul angiografic cu<br />
valoarea <strong>de</strong> 10,9 mil.lei i sistemul radiologic cu valoarea <strong>de</strong> 3,5 mil.lei), în lipsa condiiilor pentru<br />
instalarea i darea în exploatare a acestuia, n-a fost utilizat timp în<strong>de</strong>lungat, iar dup punerea în<br />
funciune, aparatele angiografice sînt folosite sub capacitile tehnice ale acestora, din lipsa<br />
specialitilor în domeniu.<br />
• Procedurile <strong>de</strong> achiziii publice au fost efectuate, în unele cazuri (la SCRC „Em.Coaga”,<br />
Spitalul Clinic Republican, SCBI „Toma Ciorb”, SCM „Sfânta Treime” CNPMU i Institutul <strong>de</strong><br />
Cardiologie), cu nerespectarea cadrului legal, inclusiv:<br />
- <strong>de</strong>punerea garaniilor <strong>de</strong> bun execuie a contractelor <strong>de</strong> ctre cîtigtorii licitaiilor.<br />
Drept urmare, acetia nu i-au onorat obligaiile contractuale, iar fa <strong>de</strong> ei n-au fost aplicate<br />
sanciunile stabilite în contractele încheiate;<br />
- în cadrul entitilor nu sînt stabilite prioriti clar <strong>de</strong>finite pentru monitorizarea<br />
contractelor, în<strong>de</strong>osebi a celor aferente achiziiilor <strong>de</strong> produse alimentare. În consecin, în cadrul<br />
verificrilor documentare i inspeciilor efectuate la <strong>de</strong>pozitele alimentare s-au constatat nereguli<br />
generate <strong>de</strong> neexecutarea conform a clauzelor contractuale <strong>de</strong> ctre operatorii economici<br />
contractai. Majoritatea operatorilor economici cu care au fost încheiate contracte <strong>de</strong> livrare a<br />
produselor alimentare n-au respectat termenele <strong>de</strong> livrare, nomenclatura i calitatea produselor<br />
alimentare;<br />
- <strong>de</strong> ctre Spitalul Clinic Republican au fost achiziionate medicamente cu valoarea <strong>de</strong><br />
463,4 mii lei, care nu sînt incluse în lista medicamentelor aprobat <strong>de</strong> MS i nu sînt prevzute nici<br />
în formularul farmacoterapeutic al acestuia, aprobat prin ordinul conductorului entitii.<br />
• Ministerul Sii n-a elaborat criteriile i normele-tip <strong>de</strong> care s se conduc instituiile<br />
la elaborarea criteriilor individuale conform specificului instituiei. Ca urmare, la stabilirea salariilor<br />
tarifare angajailor instituiilor respective nu s-a inut cont <strong>de</strong> criteriile i normele <strong>de</strong> evaluare a<br />
performanelor profesionale individuale <strong>de</strong> calitate a muncii.<br />
• Spitalul Clinic Republican a suportat cheltuieli ineficiente pentru splarea lenjeriei în<br />
sum <strong>de</strong> 420,0 mii lei, în rezultatul contractrii serviciilor respective la preuri majorate, precum i<br />
pentru întreinerea cminului în sum <strong>de</strong> 81,2 mii lei, urmare nestabilirii unui tarif <strong>de</strong> cazare care ar<br />
permite acoperirea cheltuielilor <strong>de</strong> întreinere a cminului.<br />
• La unele instituii auditate s-au constatat <strong>de</strong>ficiene majore la inerea evi<strong>de</strong>nei contabile,<br />
dup cum urmeaz:<br />
- la Spitalul Clinic Republican cheltuielile legate <strong>de</strong> reparaii capitale ale încperilor în<br />
sum <strong>de</strong> 2,3 mil.lei n-au fost contabilizate pe obiecte. Calcularea uzurii pe unele fonduri fixe s-a<br />
efectuat neregulamentar, generîndu-se majorarea neîntemeiat a cheltuielilor instituiei cu 1,1<br />
mil.lei. A fost diminuat cu 2,2 mil.lei valoarea <strong>de</strong> bilan a mijloacelor fixe, precum i înregistrat<br />
neregulamentar valoarea activelor pe termen lung <strong>de</strong> 5,3 mil.lei. Acesta n-a înregistrat în modul<br />
stabilit <strong>de</strong> cadrul legal drepturile <strong>de</strong> proprietate asupra terenurilor aferente cu suprafaa <strong>de</strong> 12,6 ha;<br />
- la Institutul <strong>de</strong> Cardiologie contabilizarea eronat a unor operaiuni a afectat exactitatea i<br />
realitatea unor conturi contabile, concomitent producînd efecte negative asupra autenticitii datelor<br />
din rapoartele financiare în valoare <strong>de</strong> 5,4 mil.lei. Calcularea uzurii pe unele fonduri fixe s-a<br />
efectuat neregulamentar, generîndu-se micorarea neîntemeiat a cheltuielilor instituiei cu 441,2<br />
mii lei i nereflectarea sumei menionate în raportul statistic;<br />
- SCM „Sfânta Treime” a majorat pier<strong>de</strong>rile cu valoarea stocurilor <strong>de</strong> medicamente – <strong>de</strong><br />
937,8 mii lei i cu valoarea uzurii mijloacelor fixe primite cu titlu gratuit – <strong>de</strong> 733,6 mii lei;<br />
- CNPMU a înregistrat la venituri bunurile intrate cu titlu gratuit cu valoarea <strong>de</strong> 9,0<br />
mil.lei, iar la cheltuieli – doar uzura acestora, fiind influenate rezultatele activitii economicofinanciare<br />
a instituiei prin micorarea pier<strong>de</strong>rilor cu aceast sum;<br />
54
- SCBI „Toma Ciorb” n-a înregistrat la venituri i la cheltuieli uzura activelor pe termen<br />
lung, primite centralizat i cu titlu gratuit, în sum <strong>de</strong> 1,8 mil.lei, precum i la venituri din<br />
activitatea operaional bunurile primite cu titlu gratuit i utilizate în sum <strong>de</strong> 634,2 mii lei.<br />
Concluzie general:<br />
Deficienele i iregularitile constatate au fost <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> nivelul sczut <strong>de</strong> monitorizare<br />
din partea Ministerului Sii a realizrii politicilor în state, perfecionrii i ajustrii continue<br />
a cadrului normativ <strong>de</strong> domeniu pentru instituiile medico-sanitare publice, <strong>de</strong> lipsa controlului din<br />
partea Ministerului Sii i a Consiliului municipal Chiinu asupra activitii instituiilor<br />
medico-sanitare i <strong>de</strong> inexistena unor politici <strong>de</strong> contabilitate conform specificului activitii<br />
acestora, precum i <strong>de</strong> lipsa unui control intern eficient în cadrul instituiilor.<br />
Contabilizarea eronat a unor operaiuni a afectat exactitatea i realitatea unor conturi<br />
contabile ale IMSP, îns inîndu-se cont <strong>de</strong> nivelul <strong>de</strong> materialitate, erorile comise n-au afectat<br />
veridicitatea i realitatea Raportului privind executarea (utilizarea) fondurilor asigurrii obligatorii<br />
<strong>de</strong> asisten medical în anul 2009, întocmit <strong>de</strong> CNAM i prezentat Guvernului, spre aprobare, în<br />
toate aspectele semnificative.<br />
Cît privete Raportul privind executarea (utilizarea) fondurilor asigurrii obligatorii <strong>de</strong><br />
asisten medical în anul 2009, se menioneaz urmtoarele.<br />
Lipsesc normele <strong>de</strong> organizare i <strong>de</strong> inere a evi<strong>de</strong>nei contabile <strong>de</strong> ctre CNAM. Dat fiind<br />
Ministerul Finanelor nu a aprobat astfel <strong>de</strong> norme, dup cum preve<strong>de</strong> art.26 alin.(1) din Legea<br />
contabilitii, CNAM ine evi<strong>de</strong>na contabil a executrii bugetului fondurilor conform Standar<strong>de</strong>lor<br />
Naionale <strong>de</strong> Contabilitate, dup cum preve<strong>de</strong> Regulamentul cu privire la politica <strong>de</strong> contabilitate a<br />
Companiei Naionale <strong>de</strong> Asigurri în Medicin, îns Standar<strong>de</strong>le Naionale <strong>de</strong> Contabilitate nu<br />
prevd specificul inerii evi<strong>de</strong>nei contabile a FAOAM. Ca i în anii prece<strong>de</strong>ni, structura i<br />
formatul Raportului privind executarea (utilizarea) fondurilor asigurrii obligatorii <strong>de</strong> asisten<br />
medical în anul 2009 nu sînt caracteristice unui raport financiar. Chiar dac Guvernul, la<br />
22.04.2010, a aprobat structura Raportului anual privind executarea (utilizarea) fondurilor asigurrii<br />
obligatorii <strong>de</strong> asisten medical, aceasta nu reflect situaia în toate aspectele complexitii<br />
sistemului asigurrii obligatorii <strong>de</strong> asisten medical i a pilor încadrate în acest sistem,<br />
informaia fiind redat succint i la general, f elucidarea cauzelor <strong>de</strong> utilizare sub nivelul<br />
planificat a mijloacelor financiare; lipsesc datele privind creanele i datoriile IMS aferente<br />
mijloacelor obinute din FAOAM, stocurile <strong>de</strong> materiale i <strong>de</strong> medicamente, soldurile <strong>de</strong> mijloace<br />
neti rmase în conturile IMS la finele anului <strong>de</strong> gestiune, precum i alte date importante pentru<br />
luarea diferitor <strong>de</strong>cizii.<br />
În opinia auditorilor, bazat pe activitile <strong>de</strong> audit efectuate, indicatorii bugetari privind<br />
executarea fondurilor asigurrii obligatorii <strong>de</strong> asisten medical la partea <strong>de</strong> venituri i cea <strong>de</strong><br />
cheltuieli , prezint, sub toate aspectele semnificative, o imagine fi<strong>de</strong>l pentru anul bugetar care s-a<br />
încheiat la 31.12.2009, precum i a rezultatelor operaiunilor i fluxurilor <strong>de</strong> trezorerie ale CNAM<br />
privind finanarea IMS, aferente exerciiului contabil încheiat la data menionat.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Guvernului:<br />
- ca Raportul anual privind executarea (utilizarea) fondurilor asigurrii obligatorii <strong>de</strong><br />
asisten medical, prezentat Parlamentului, s fie însoit <strong>de</strong> informaia totalizatoare prezentat<br />
CNAM <strong>de</strong> IMS în Formularul 1-16 d, pentru o posibil utilizare la luarea unor <strong>de</strong>cizii, iar nota<br />
explicativ a Raportului anual s <strong>de</strong>zvluie cauzele ce influeneaz executarea pii <strong>de</strong> venituri i<br />
celei <strong>de</strong> cheltuieli ale FAOAM.<br />
Not: Indicatorii sînt calculai în baza datelor oficiale ale SFS, CNAM, MF i reprezint executarea <strong>de</strong> cas a pii <strong>de</strong><br />
venituri i pii <strong>de</strong> cheltuieli ale FAOAM.<br />
55
II.4. Auditul bugetelor unor UAT i UTA Guzia<br />
Rezumat<br />
Veniturile pe ansamblu, încasate la bugetele UAT, au fost sub nivelul preve<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong>finitive<br />
cu suma <strong>de</strong> 82,1 mil.lei, respectiv cu 1,3% mai mici <strong>de</strong>cît cele stabilite în urma rectificrilor.<br />
Analogic, sub nivelul preve<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong>finitive au fost executate i cheltuielile pe ansamblu ale<br />
bugetelor UAT cu suma <strong>de</strong> 379,5 mil.lei (5,5%).<br />
Gradul <strong>de</strong> autofinanare a cheltuielilor bugetelor locale din veniturile proprii în anul 2009 a<br />
fost <strong>de</strong> 40,8%, micorîndu-se fa <strong>de</strong> perioada anului prece<strong>de</strong>nt cu 3,9 puncte. Diminuarea<br />
veniturilor proprii pentru executarea responsabilitilor care revin autoritilor publice locale<br />
marcheaz o evoluie negativ în consolidarea autonomiei locale, precum i <strong>de</strong>not o stagnare a<br />
procesului <strong>de</strong> <strong>de</strong>scentralizare fiscal.<br />
Aciunile <strong>de</strong> audit efectuate la unele autoriti ale administraiei publice locale i instituii<br />
finanate <strong>de</strong> la bugetul municipal Chiinu i bugetul raional Ceni au relevat c managementul<br />
financiar al execuiei veniturilor i cheltuielilor bugetului nu au avut tendine <strong>de</strong> îmbunire,<br />
persistînd un numr însemnat <strong>de</strong> nereguli i abateri <strong>de</strong> la normele legale, menionate i în cadrul<br />
auditelor/controalelor anterioare.<br />
Dei fa <strong>de</strong> perioada anterioar supus auditrii s-a constatat o sporire a responsabilitii<br />
manageriale a executorilor <strong>de</strong> buget <strong>de</strong> diferite niveluri din UTA Guzia, auditul efectuat a<br />
constatat un ir <strong>de</strong> nereguli care au avut un impact negativ asupra execuiei bugetului autonomiei.<br />
Urmare misiunilor <strong>de</strong> audit, au fost constatate <strong>de</strong>ficiene semnificative la execuia celor trei<br />
bugete auditate (bugetul municipal Chiinu, bugetul UTA Guzia i bugetului raional Ceni)<br />
i la utilizarea resurselor financiare publice pentru investiii capitale din bugetul raional Dubsari,<br />
printre acestea enumerîndu-se: neinventarierea materiei impozabile, precum i nerealizarea integral<br />
a veniturilor proprii la bugetele UAT stabilite <strong>de</strong> audit în sum total <strong>de</strong> 48,3 mil.lei, efectuarea<br />
unor cheltuieli neregulamentare în sum <strong>de</strong> 5,5 mil.lei, inclusiv în domeniul investiiilor i<br />
construciilor capitale, unele ducînd la formarea unor datorii creditoare neasigurate financiar,<br />
gestionarea ineficient a patrimoniului public, nerespectarea preve<strong>de</strong>rilor legale la inerea evi<strong>de</strong>nei<br />
contabile, raportarea eronat a situaiilor patrimoniale în sum total 246,0 mil.lei.<br />
În viziunea auditorilor, aceste nereguli i abateri au fost condiionate <strong>de</strong> preocuparea<br />
insuficienta a factorilor responsabili <strong>de</strong> asigurarea unui management financiar guvernat <strong>de</strong> buna<br />
gestiune a banilor publici, <strong>de</strong> lipsa unor reglementri interne care ar asigura un control intern<br />
a<strong>de</strong>cvat la componenta utilizare a mijloacelor publice, precum i <strong>de</strong> lipsa <strong>de</strong> claritate i <strong>de</strong> caracterul<br />
interpretabil al unor acte normative.<br />
Constatrile auditului<br />
‣ Cu privire la veniturile bugetelor UAT<br />
• Verificrile conturilor anuale <strong>de</strong> execuie a bugetelor auditate <strong>de</strong>not c, în anul 2009,<br />
veniturile bugetului municipal Chiinu au fost executate sub nivelul preve<strong>de</strong>rilor bugetare<br />
<strong>de</strong>finitive cu 77,4 mil.lei, iar ale bugetului raional Ceni – cu 2,5 mil.lei. Situaia respectiv a fost<br />
<strong>de</strong>terminat, în principal, <strong>de</strong> <strong>de</strong>clinul în economia naional în rezultatul crizei economice, precum<br />
i <strong>de</strong> preocuparea insuficient a autoritilor locale atît în domeniul evalurii veniturilor la etapa <strong>de</strong><br />
elaborare a bugetelor locale, cît i la urmrirea încasrii acestora pe parcursul execuiei bugetare.<br />
• Analogic anilor prece<strong>de</strong>ni, un impact negativ asupra acumulrii veniturilor l-au avut<br />
restanele contribuabililor fa <strong>de</strong> bugetele locale, care, în perioada auditat, au fost în cretere<br />
permanent. Astfel, la situaia din 01.01.2010, restana la bugetul UTA Guzia a constituit suma<br />
<strong>de</strong> 19,7 mil.lei, care s-a majorat, comparativ cu anul prece<strong>de</strong>nt, cu 4,1 mil.lei (26%). Se relev c<br />
<strong>de</strong>i, la situaia din 01.01.2007, în temeiul unor preve<strong>de</strong>ri legale, au fost anulate restanele la<br />
bugetul UTA Guzia în sum <strong>de</strong> 52,7 mil.lei, peste 3 ani <strong>de</strong> la amnistia fiscal contribuabilii au<br />
acumulat restane în cuantum <strong>de</strong> 37% din suma restanelor anulate.<br />
56
• Existena unui management <strong>de</strong>fectuos în execuia veniturilor proprii, precum i abaterile<br />
i neregulile constatate <strong>de</strong> audit au generat neevi<strong>de</strong>nierea i neîncasarea unor venituri cuvenite în<br />
bugetul municipal Chiinu în sum total <strong>de</strong> 46,3 mil.lei i în bugetul UTA Guzia în sum <strong>de</strong><br />
2,0 mil.lei, din care se exemplific:<br />
Nerealizarea veniturilor la bugetul municipal Chiinu în sum estimat la 21,3 mil.lei,<br />
<strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> neîntreprin<strong>de</strong>rea msurilor privind încasarea plilor din comercializarea i arenda<br />
terenurilor proprietate public local.<br />
Utilizarea ineficient a terenurilor proprietate public <strong>de</strong> ctre unele primrii ale UTA<br />
uzia, ca urmare fiind estimate venituri nerealizate în sum <strong>de</strong> 2,0 mil.lei.<br />
Neexecutarea cerinelor din hotrîrile prece<strong>de</strong>nte ale Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> <strong>de</strong> ctre Consiliul<br />
municipal Chiinu care a <strong>de</strong>terminat neadoptarea <strong>de</strong>ciziei privind majorarea cuantumului unor taxe<br />
locale, ceea ce a avut ca impact ratarea veniturilor în mrime <strong>de</strong> circa 4,7 mil.lei. Înclcarea<br />
preve<strong>de</strong>rilor legale i neasigurarea executrii <strong>de</strong>ciziilor Consiliului municipal Chiinu au dus la<br />
neîncasarea unor venituri pasibile în mrime <strong>de</strong> circa 4,3 mil.lei.<br />
Neîntreprin<strong>de</strong>rea msurilor în ve<strong>de</strong>rea încasrii sumelor datorate pentru chiria bunurilor<br />
imobile în sum <strong>de</strong> 7,4 mil.lei, precum i referitor la încheierea contractelor cu chiriaii a 6,0 mii <strong>de</strong><br />
apartamente neprivatizate, <strong>de</strong>termin neîncasarea veniturilor cuvenite la bugetul municipal.<br />
Transmiterea spaiilor în locaiune, în lipsa unui studiu al cuantumului mediu al chiriei existent pe<br />
piaa imobiliar, are ca impact diminuarea veniturilor la bugetul municipal Chiinu.<br />
Preocuparea insuficient a autoritii <strong>de</strong>liberative i celei executive din mun. Chiinu în<br />
ceea ce privete modul <strong>de</strong> administrare a veniturilor <strong>de</strong> la divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>le aferente cotei <strong>de</strong> participare<br />
în societile pe aciuni, precum i <strong>de</strong> la <strong>de</strong>falcrile din profitul net al întreprin<strong>de</strong>rilor municipale n-a<br />
cut posibil realizarea veniturilor în sum <strong>de</strong> 8,6 mil.lei.<br />
Autoritile administraiei publice locale ale UTA Guzia nu s-au folosit în msur<br />
<strong>de</strong>plin <strong>de</strong> drepturile acordate acionarului majoritar, neadoptînd <strong>de</strong>cizii privind cuantumul<br />
profitului net <strong>de</strong>stinat pentru plata divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>lor, care urmau s se fac venituri la bugetul respectiv.<br />
• La subdiviziunile Consiliului municipal Chiinu au fost constatate <strong>de</strong>ficiene la<br />
realizarea mijloacelor speciale, care au însumat 2,1 mil.lei, acestea fiind acumulate în lipsa unor<br />
tarife aprobate în modul reglementat <strong>de</strong> legislaia în vigoare.<br />
• Lipsa evi<strong>de</strong>nei i raportrii datelor privind împrumuturile angajate la finanarea<br />
<strong>de</strong>ficitului bugetar i cele angajate <strong>de</strong> ageni economici sub garania bugetului UTA Guzia<br />
genereaz riscul ca volumul total al împrumuturilor s <strong>de</strong>peasc limita <strong>de</strong> 20% din veniturile<br />
bugetare ale autonomiei.<br />
‣ Cu privire la cheltuielile bugetelor UAT<br />
• În procesul <strong>de</strong> elaborare i aprobare a cheltuielilor bugetului municipal Chiinu i<br />
bugetului UTA Guzia nu s-au respectat preve<strong>de</strong>rile legale. Prin urmare:<br />
Planificarea unor cheltuieli <strong>de</strong> ctre instituiile subordonate Consiliului municipal<br />
Chiinu s-a efectuat în lipsa normativelor <strong>de</strong> cheltuieli pentru amenajarea teritoriului i întreinerea<br />
drumurilor locale.<br />
În bugetul UTA Guzia neregulamentar au fost incluse la partea <strong>de</strong> cheltuieli mijloace<br />
pentru achitarea împrumuturilor ctre instituiile financiare în sum <strong>de</strong> 10,1 mil.lei, care urmau a fi<br />
reflectate la partea <strong>de</strong> <strong>de</strong>ficit bugetar.<br />
• În cadrul verificrilor efectuate asupra conturilor <strong>de</strong> execuie bugetar ale unitilor<br />
administrativ-teritoriale i ale instituiilor publice subordonate acestora, incluse în programul anual<br />
<strong>de</strong> audit, au fost i<strong>de</strong>ntificate nereguli i abateri <strong>de</strong> la normele legale, mai semnificative fiind<br />
urmtoarele exemple:<br />
La execuia bugetului UTA Guzia pe anul 2009 nu s-a reuit meninerea cheltuielilor<br />
angajate pentru investiii i reparaii capitale în limitele maxime aprobate, ceea ce a <strong>de</strong>terminat<br />
formarea unor datorii creditoare neasigurate cu suport financiar în sum <strong>de</strong> 1,7 mil.lei.<br />
57
Lipsa unor preve<strong>de</strong>ri legale în domeniul susinerii financiare a activitii instituiilor<br />
teatral-concertistice i a aciunilor sportive la nivel <strong>de</strong> UTA Guzia, precum i nerespectarea<br />
actelor legislative republicane în domeniul respectiv au <strong>de</strong>terminat efectuarea unor cheltuieli<br />
bugetare neregulamentare în sum total <strong>de</strong> 1,8 mil.lei.<br />
La executarea cheltuielilor curente, instituiile auditate din subordinea Consiliul<br />
municipal Chiinu au efectuat cheltuieli nejustificate, <strong>de</strong>zafectri <strong>de</strong> mijloace bneti,<br />
supracheltuieli i cheltuieli ineficiente în sum total <strong>de</strong> 2,1 mil.lei.<br />
Modul <strong>de</strong> alocare i valorificare a mijloacelor din bugetul municipal Chiinu pentru<br />
prestarea serviciilor <strong>de</strong> salubrizare, amenajarea teritoriului i reparaia fondului locativ nu ofer o<br />
transparen a utilizrii lor, fiind nejustificat reflectat la cheltuieli suma <strong>de</strong> 2,0 mil.lei.<br />
SCGCD din subordinea Consiliului raional Ceni a admis utilizarea ineficient a<br />
mijloacelor cu <strong>de</strong>stinaie special în sum <strong>de</strong> 0,5 mil.lei, alocate <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat la finanarea<br />
investiiilor capitale pentru construcia unui sistem <strong>de</strong> alimentare cu ap în or.Ceni.<br />
• La procurarea unor mrfuri i servicii unele autoriti executive ale UAT n-au respectat<br />
procedura legal <strong>de</strong> achiziii publice, evitînd <strong>de</strong>sfurarea acestora în condiii <strong>de</strong> liber concureni<br />
transparen, necontractînd unele servicii pentru necesitile publice, neasigurînd garania <strong>de</strong><br />
executare a unor contracte, integritatea i calitatea dosarelor achiziiilor publice. Unele din<br />
înclcrile menionate au fost consemnate la unele subdiviziuni ale Consiliului municipal Chiinu,<br />
la Secia cultur i la DGÎTS din subordinea Consiliului raional Ceni, precum i la aparatul<br />
preedintelui raionului Dubsari.<br />
‣ Cu privire la gestionarea patrimoniului<br />
• Urmare tergiversrii procesului <strong>de</strong> examinare i aprobare <strong>de</strong> ctre Consiliul municipal<br />
Chiinu a transmiterii în gestiune economic a proprietii publice locale, 17 IMSP gestioneaz<br />
mijloace fixe cu valoarea iniial <strong>de</strong> 410,9 mil. lei, în lipsa contractelor <strong>de</strong> comodat<br />
corespunztoare.<br />
• Adunarea Popular a Guziei i Comitetul executiv al Guziei nu au <strong>de</strong>terminat<br />
organul administraiei publice responsabil <strong>de</strong> exercitarea funciei <strong>de</strong> fondator al IMSP. Ca urmare,<br />
acestora nu le-a fost transmis regulamentar în gestiune patrimoniu în valoare <strong>de</strong> 19,8 mil.lei.<br />
• Inventarierile efectuate <strong>de</strong> ctre autoritile publice locale ale mun. Chiinu au i<strong>de</strong>ntificat<br />
construcii iniiate în anii prece<strong>de</strong>ni i nefinalizate pîn la momentul actual în sum total <strong>de</strong> 77,8<br />
mil.lei, care au <strong>de</strong>venit inutile pentru necesitile administraiei publice locale.<br />
• Unele entiti din subordinea Consiliul municipal Chiinu nu au soluionat situaia<br />
referitor la obiectele i lucrrile recepionate în urma investiiilor capitale în sum total 224,3<br />
mil.lei, în ve<strong>de</strong>rea transmiterii acestora în posesia unor subdiviziuni ale autoritilor publice locale,<br />
pentru utilizare conform <strong>de</strong>stinaiei.<br />
• Nu au fost realizate msurile <strong>de</strong> transmitere în capitalul social al 4 subdiviziuni din cadrul<br />
Consiliului municipal Chiinu a patrimoniului proprietate public în valoare total <strong>de</strong> 91,5 mil.lei.<br />
• Organele administraiei publice locale din UTA Guzia nu au elaborat un program <strong>de</strong><br />
revigorare a societilor pe aciuni în care <strong>de</strong>in pachetul majoritar, precum i nu au întreprins<br />
suri <strong>de</strong> corelare a activelor nete cu capitalul social al acestora. Astfel, în trei societi pe aciuni,<br />
în care acestea <strong>de</strong>in pachetul majoritar <strong>de</strong> aciuni, valoarea activelor nete este mai mic <strong>de</strong>cît<br />
capitalul social, fapt <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> o gestionare ineficient a patrimoniului public al UTA Guzia.<br />
Societile comerciale ale cror fondator este Consiliul municipal Chiinu au înregistrat un capital<br />
statutar cu o diminuare semnificativ fa <strong>de</strong> capitalul propriu (activele nete).<br />
• Sînt tardive msurile întreprinse <strong>de</strong> ctre unele organe ale administraiei publice locale în<br />
ve<strong>de</strong>rea înregistrrii la oficiul cadastral teritorial a bunurilor imobile aflate la balana lor. Pîn în<br />
prezent, DGPPP n-a asigurat înregistrarea la organul cadastral a 925 <strong>de</strong> imobile cu valoarea<br />
estimativ <strong>de</strong> 172,0 mil.lei, care constituie proprietate public a UTA Guzia. O situaie<br />
analogic s-a constatat i la unele entiti din subordinea Consiliul municipal Chiinu.<br />
58
• Autoritile publice locale din mun. Chiinu nu <strong>de</strong>in o informaie exhaustiv privind<br />
fondul funciar aflat în proprietatea municipal i modul <strong>de</strong> utilizare a acestuia, ceea ce genereaz<br />
riscul folosirii neautorizate a terenurilor proprietate public locali neîncasarea plilor cuvenite.<br />
‣ Cu privire la realitatea i exactitatea datelor din evi<strong>de</strong>na contabil i a situaiilor<br />
financiare raportate<br />
• Organele administraiei publice locale nu au asigurat contabilizarea corespunztoare a<br />
patrimoniului proprietate public local, precum i raportarea veridic a situaiilor financiare<br />
privind patrimoniul <strong>de</strong>inut. În acest sens, exemplificm urmtoarele.<br />
Organele administraiei publice locale din UTA Guzia, la situaia din 31.12.2009, nu<br />
au înregistrat în evi<strong>de</strong>na contabili nu au raportat în modul corespunztor patrimoniu în valoare<br />
total <strong>de</strong> 222,2 mil.lei, inclusiv: investiii pe termen lung cu valoarea <strong>de</strong> 186,3 mil.lei, patrimoniu<br />
gestionat <strong>de</strong> IMSP în valoare <strong>de</strong> 34,7 mil.lei, produsele cerealiere în valoare <strong>de</strong> 1,2 mil.lei din<br />
rezerva cerealier a UTA Guzia.<br />
Primria municipiului Chiinu nu a contabilizat, în perioada raportat, operaiunea<br />
privind procurarea aciunilor S.A. „Ap-Canal Chiinu” în sum <strong>de</strong> 13,0 mil.lei, care a fost trecut<br />
la cheltuielile bugetare, f a fi înregistrat la majorarea cotei-pi a Consiliului municipal<br />
Chiinu în capitalul social al societii. Pe parcursul auditului, <strong>de</strong>ficiena respectiv a fost<br />
înlturat.<br />
Primria municipiului Chiinu avea înregistrat incorect în evi<strong>de</strong>na contabil patrimoniu<br />
în valoare <strong>de</strong> 4,5 mil. lei, asupra cruia nu <strong>de</strong>inea dreptul <strong>de</strong> proprietate.<br />
Unele instituii din subordinea Consiliului municipal Chiinu nu au asigurat înregistrarea<br />
în evi<strong>de</strong>na contabil a mijloacelor fixe (active nemateriale) în sum total <strong>de</strong> 9,3 mil.lei. Analogic,<br />
dou primrii din raionul Dubsari nu au înregistrat în evi<strong>de</strong>na contabil mijloace fixe în sum<br />
total <strong>de</strong> 1,5 mil.lei.<br />
Neatribuirea la majorarea valorii <strong>de</strong> bilan a mijloacelor fixe a costului lucrrilor <strong>de</strong><br />
construcii i reparaii capitale în valoare <strong>de</strong> 14,0 mil.lei a afectat veridicitatea datelor raportate <strong>de</strong><br />
unele instituii publice finanate <strong>de</strong> la bugetul raionului Dubsari.<br />
DGTPCC din subordinea Consiliului municipal Chiinu a micorat neregulamentar în<br />
evi<strong>de</strong>na contabil valoarea unor obiective cu suma <strong>de</strong> 32,3 mil.lei. În rezultatul necontabilizrii în<br />
termen a operaiunilor economice, au fost <strong>de</strong>naturate cu suma total <strong>de</strong> 1,1 mil.lei situaiile<br />
financiare raportate <strong>de</strong> Comisariatul General <strong>de</strong> Poliie din mun. Chiinu.<br />
• Ca rezultat al reflectrii incorecte a cheltuielilor efective <strong>de</strong> la serviciile prestate <strong>de</strong> unele<br />
întreprin<strong>de</strong>ri municipale, datele Raportului privind executarea bugetului municipal Chiinu pe anul<br />
2009 au fost <strong>de</strong>naturate cu 2,9 mil.lei.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Guvernului:<br />
- ca <strong>de</strong> comun acord cu autoritile publice locale, s întreprind msuri <strong>de</strong> revigorare i<br />
promovare a procesului <strong>de</strong> <strong>de</strong>scentralizare administrativ i fiscal, care constituie obiective<br />
strategice în consolidarea autonomiei locale, precum i duc la sporirea responsabilitilor <strong>de</strong><br />
acumulare i administrare a fondurilor publice.<br />
59
CAPITOLUL III. Audite ale regulatitii la alte autoriti publice, aferente<br />
altor perioa<strong>de</strong><br />
Rezumat<br />
În acest compartiment sînt incluse constatrile <strong>de</strong> audit privind regularitatea utilizrii<br />
mijloacelor financiare publice <strong>de</strong> ctre unele autoriti publice în exerciiile bugetare anterioare<br />
anului 2009: Ministerul Afacerilor Interne (perioada anilor 2002 – 9 luni ale a. 2009); Ministerul<br />
Agriculturii i Industriei Alimentare – utilizarea mijloacelor alocate <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat pentru<br />
subvenionarea productorilor agricoli în anul 2008; Î.S. „Fintehinform” – pe anul 2008. Misiunile<br />
<strong>de</strong> audit la aceste entiti au fost finalizate i raportate ctre sfîritul anului 2009-începutul anului<br />
2010, <strong>de</strong> aceea nu au fost reflectate în Raportul pentru exerciiul bugetar al anului 2008. La<br />
utilizarea mijloacelor <strong>de</strong> ctre aceste autoriti au fost admise multiple abateri i înclcri, generate<br />
<strong>de</strong> nerespectarea normelor <strong>de</strong> reglementare a disciplinei financiar-bugetare, a achiziiilor publice i<br />
a gestionrii patrimoniului. De asemenea, compartimentul inclu<strong>de</strong> principalele constatri ce vizeaz<br />
utilizarea resurselor financiare <strong>de</strong>stinate lichidrii consecinelor inundaiilor din anul 2008.<br />
Ministerul Afacerilor Interne (anii 2002-9 luni ale anului 2009)<br />
Rezumat<br />
Auditul legalitii unor operaiuni i tranzacii financiare, exercitat la MAI, i unele<br />
verificri efectuate la instituiile i întreprin<strong>de</strong>rile subordonate au constatat înclcri <strong>de</strong> la<br />
preve<strong>de</strong>rile legislaiei în vigoare, <strong>de</strong>ficiene i neregulariti, generate <strong>de</strong>: ignorarea cadrului<br />
legislativ i normativ, nivelul sczut al managementului financiar, controlul ineficient la efectuarea<br />
cheltuielilor bugetare i la formarea mijloacelor speciale, precum i la gestionarea patrimoniului i<br />
achiziionarea mrfurilor i serviciilor. Achiziiile s-au realizat în lipsa alocaiilor <strong>de</strong> la buget, f<br />
efectuarea procedurii legale, ceea ce a minimalizat transparena i potenialul <strong>de</strong> a obine cea mai<br />
bun valoare contra cost, generînd efectuarea <strong>de</strong> cheltuieli suplimentare din contul bugetului <strong>de</strong> stat.<br />
MAI a intervenit în activitatea instituiilor i întreprin<strong>de</strong>rilor subordonate, impunîndu-le efectuarea<br />
<strong>de</strong> cheltuieli în interesele aparatului central al MAI i conducerii acestuia, prin ce a influenat i<br />
indicatorii economico-financiari ai entitilor respective.<br />
Constatrile auditului<br />
Ministerul Afacerilor Interne nu a gestionat în mod eficace resursele <strong>de</strong> care dispune, în<br />
cadrul auditului fiind constatate urmtoarele probleme serioase la utilizarea banilor publici i a<br />
patrimoniului public.<br />
• În perioada anilor 2003-2009, Direcia General Paz <strong>de</strong> Stat (DGPS) a procurat i<br />
ulterior a transmis MAI i subdiviziunilor acestuia diverse bunuri materiale în sum total <strong>de</strong> 13,0<br />
mil.lei, din care: 30 <strong>de</strong> autoturisme, cu valoarea <strong>de</strong> 7,8 mil.lei, 2 seturi <strong>de</strong> mobil (masi 9 scaune<br />
din piele) – 77,0 mii lei, 30 <strong>de</strong> scaune din lemn cu piele – 99,0 mii lei, 3 notebook-uri – 45,1 mii lei,<br />
1 televizor – 32,7 mii lei, 4 telefoane mobile – 48,4 mii lei, diverse materiale <strong>de</strong> construcie i altele.<br />
Aceste operaiuni financiare, nefiind reglementate <strong>de</strong> actele legislative i normative în vigoare, au<br />
condiionat formarea <strong>de</strong> ctre minister a unei surse suplimentare <strong>de</strong> venituri i reflectarea incorect<br />
a acestora la cheltuielile efective ale DGPS.<br />
Achiziionarea unor bunuri <strong>de</strong> ctre DGPS i MAI s-a efectuat cu abateri semnificative <strong>de</strong> la<br />
legislaia în vigoare. Exemplificm, în acest sens, urmtoarele:<br />
- În anul 2003, DGPS i subdiviziunile sale, nedispunînd <strong>de</strong> mijloace aprobate în modul<br />
stabilit pentru achiziionarea autoturismului <strong>de</strong> tip BMW 520i, eschivîndu-se <strong>de</strong> la efectuarea<br />
achiziiei publice i reflectarea regulamentar a cheltuielilor menionate, a utilizat mijloacele<br />
<strong>de</strong>stinate întreinerii subdiviziunilor pentru procurarea autoturismului cu valoarea <strong>de</strong> 605,8 mii lei<br />
60
<strong>de</strong> la S.R.L. „East-Auto-Lada”, care nu este <strong>de</strong>aler oficial al Companiei BMW. Cheltuielile în sum<br />
<strong>de</strong> 605,8 mii lei au fost reflectate neîntemeiat la costul materialelor pentru sistemele <strong>de</strong> semnalizare.<br />
- În cadrul unei licitaii <strong>de</strong>schise din anul 2005, iniiat la cererea DGPS <strong>de</strong> ctre grupul <strong>de</strong><br />
lucru pentru achiziii al MAI, pentru subdiviziunile DGPS s-au solicitat 38 <strong>de</strong> autovehicule<br />
echivalentul – VAZ. În urma modificrilor în documentele <strong>de</strong> licitaie, lista mijloacelor <strong>de</strong> transport<br />
solicitate <strong>de</strong> ctre DGPS s-a micorat cu 14 uniti <strong>de</strong> transport echivalentul – VAZ, fiind introdus<br />
un mijloc <strong>de</strong> transport echivalentul – Toyota LC 120. La licitaie firma „Transatlantic” S.R.L. a fost<br />
unicul ofertant care a propus autoturismul <strong>de</strong> tip „Toyota Prado” cu preul <strong>de</strong> 675,4 mii lei, oferta<br />
ruia a i fost <strong>de</strong>clarat cîtigtoare. În baza unui ordin al ministrului afacerilor interne, acesta a<br />
fost transmis cu titlu gratuit <strong>de</strong> la balana DGPS la balana Centrului tehnic i transport (CTT) i<br />
utilizat pentru <strong>de</strong>servirea ministrului.<br />
- În cadrul altei licitaii publice din anul 2007, MAI a achiziionat autoturismul „LEXUS<br />
LX470 Grandi” <strong>de</strong> la firma „Transatlantic” S.R.L., cu valoarea <strong>de</strong> 1188,0 mii lei, care este cu 499,3<br />
mii lei mai scump <strong>de</strong>cît preul cu care realiza autoturisme <strong>de</strong> acest tip Compania GABY ELIAS<br />
TRD. CO. LLC.<br />
- Nerespectînd principiile economicitii i eficacitii la utilizarea mijloacelor publice, în<br />
anii 2007-2009, DGPS a efectuat cheltuieli în sum <strong>de</strong> 141,6 mii lei pentru procurarea a 17<br />
telefoane mobile costisitoare din contul subdiviziunilor acesteia, inclusiv au fost procurate 4<br />
telefoane mobile în sum <strong>de</strong> 60,7 mii lei, din care 3 cu preul a cîte 17,3 mii lei.<br />
• MAI, în baza acordurilor încheiate cu S.R.L. „Moldasig”, i-a format, cu nerespectarea<br />
preve<strong>de</strong>rilor Legii nr. 847-XIII, o surs neautorizat <strong>de</strong> venituri în sum total <strong>de</strong> 4,8 mil.lei,<br />
mijloacele fiind încasate i utilizate f autorizarea Guvernului i f reflectarea la partea <strong>de</strong><br />
venituri i cea <strong>de</strong> cheltuieli ale bugetului <strong>de</strong> stat.<br />
• Înstrinarea <strong>de</strong> ctre MAI, în anul 2007, a 2 bunuri imobiliare s-a efectuat cu înclcri ale<br />
actelor legislative i normative în vigoare, nefiind publicat în modul stabilit comunicatul informativ<br />
privind comercializarea, f expunerea la licitaii, prin negocieri directe i f ca terenurile cu<br />
suprafaa total <strong>de</strong> 556,0 ari, aferente imobilelor, sa fie realizate concomitent cu imobilele, ceea ce a<br />
generat neîncasri la bugetul public naional în sum total <strong>de</strong> 27,5 mil.lei.<br />
• În anul 2004, un executor ju<strong>de</strong>ctoresc al Direciei Centru a Departamentului <strong>de</strong> executare<br />
a <strong>de</strong>ciziilor judiciare a sechestrat i ulterior a comercializat 3 imobile ale MAI (complexul <strong>de</strong> cldiri<br />
i construcii <strong>de</strong> pe str.Pietrarilor 1/3; imobilul din str.Petricani 88/9 i imobilul din str.Mazililor<br />
34), nefiind publicat în Monitorul Oficial al <strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong> comunicatul informativ privind<br />
licitaia, i f ca terenurile aferente imobilelor, cu suprafaa total <strong>de</strong> 384,8 ari, s fie realizate<br />
concomitent cu imobilele. Ca rezultat, la bugetul public naional n-au fost încasate mijloace în sum<br />
<strong>de</strong> 8,8 mil. lei.<br />
• Pentru întreinerea la Liceul <strong>de</strong> Ca<strong>de</strong>i în cadrul Aca<strong>de</strong>miei „tefan cel Mare” a MAI a<br />
elevilor admii peste limita stabilit, în perioada anilor 2004-2009, au fost efectuate cheltuieli<br />
suplimentare din contul componentei <strong>de</strong> baz a bugetului <strong>de</strong> stat în sum total <strong>de</strong> 2,3 mil.lei,<br />
inclusiv în anul 2008 – 384,3 mii lei.<br />
• În urma achitrii <strong>de</strong> ctre MAI a plii în sum <strong>de</strong> 502,7 mii lei (inclusiv în anul 2008 –<br />
226,5 mii lei), pentru închirierea încperilor SPB „Constructorul” din str.Zelinschi, 15, care, <strong>de</strong><br />
fapt, au fost ocupate i utilizate <strong>de</strong> ctre Comitetul raional Botanica al PCRM, au fost efectuate<br />
cheltuieli neîntemeiate din mijloacele alocate <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat pentru întreinerea MAI.<br />
• CTT al MAI, pentru întreinerea automobilului <strong>de</strong> mo<strong>de</strong>l RAF-2203, cu numrul <strong>de</strong><br />
înmatriculare CMT 006, care pe parcursul anilor 2005-2009 (9 luni) a fost utilizat <strong>de</strong> ctre<br />
Fraciunea parlamentar a Partidului Comunitilor din Republica <strong>Moldova</strong>, neîntemeiat a suportat<br />
cheltuieli în sum total <strong>de</strong> 326,2 mii lei.<br />
• În rezultatul realizrii neregulamentare a achiziiei unei ambulane <strong>de</strong> ctre grupul <strong>de</strong><br />
lucru pentru achiziii al MAI, bugetul <strong>de</strong> stat a suportat cheltuieli suplimentare în sum <strong>de</strong> 912,8 mii<br />
lei.<br />
• În perioada anilor 2002-2009, Direciei medico-militare (DMM) a MAI i-au fost<br />
transmise materiale procurate <strong>de</strong> aparatul central al MAI în sum <strong>de</strong> 8,1 mil.lei, din care utilaje<br />
61
medicale cu valoarea <strong>de</strong> 5,6 mil.lei. Nici unul din operatorii economici contractai n-a importat<br />
utilajele medicale selectate pentru verificare, acestea fiind procurate <strong>de</strong> la firme „fantom”.<br />
• În baza ordinelor emise <strong>de</strong> ctre conducerea MAI în perioada anilor 2002-2009, s-au<br />
reinut neregulamentar din salariile colaboratorilor MAI mijloace bneti în sum <strong>de</strong> 25,1 mil.lei,<br />
care au fost transferate DMM i utilizate <strong>de</strong> ctre aceasta pentru întreinere.<br />
• În perioada anilor 2004-2008, Î.S. „Cartu” a achitat convorbirile telefonice ale<br />
ministrului afacerilor interne <strong>de</strong> la telefonul mobil, efectuînd cheltuieli suplimentare în sum <strong>de</strong><br />
110,4 mii lei.<br />
• Responsabilii MAI n-au administrat i n-au gestionat contractele <strong>de</strong> locaiune potrivit<br />
actelor normative în vigoare. Calculele privind veniturile din transmiterea în locaiune a<br />
patrimoniului <strong>de</strong> stat administrat <strong>de</strong> ctre MAI au fost efectuate incorect, f a se ine cont <strong>de</strong><br />
clauzele contractelor i <strong>de</strong> modificrile acestora. În perioada anilor 2005-2008, n-au fost realizate<br />
venituri în mrime <strong>de</strong> 417,2 mii lei, în urma transmiterii în locaiune a bazei <strong>de</strong> odihn „Jemciujina”<br />
din Coblevo, Ucraina, neîntemeiat fiind micorate i datoriile <strong>de</strong>bitoare cu 297,7 mii lei.<br />
Conform testrilor efectuate în cadrul auditului regularitii la Direcia General Paz<br />
<strong>de</strong> Stat i la Direcia Paz <strong>de</strong> Stat mun.Chiinu, au fost înregistrate iregulariti i erori care<br />
au influenat negativ asupra raportului financiar centralizator pe anul 2008, din care se<br />
exemplific urmtoarele:<br />
• DGPS n-a inclus în cheltuielile pentru premieri mijloacele în mrime <strong>de</strong> 296,6 mii lei,<br />
alocate pentru procurarea cadourilor <strong>de</strong> pre cu care au fost premiai colaboratorii acesteia. Valoarea<br />
unor cadouri <strong>de</strong> pre a atins cifra <strong>de</strong> 5,0 mii lei (generator, boiler, televizor, pat, fereastr i alte<br />
bunuri casnice). Unii colaboratori au fost premiai cu asemenea cadouri <strong>de</strong> cîteva ori pe an, în<br />
acelai timp acordîndu-li-se i premii unice în bani (pîn la 11 premii pe an), a cror valoare total<br />
pentru unele persoane cu funcii <strong>de</strong> rspun<strong>de</strong>re a constituit pîn la 60,0 mii lei anual, <strong>de</strong> rînd cu<br />
in<strong>de</strong>mnizaia achitat lunar, care este egal cu 0,5 salarii lunare. Cheltuielile pentru procurarea<br />
cadourilor <strong>de</strong> pre au fost efectuate neregulamentar din contul mijloacelor alocate pentru<br />
achiziionarea mrfurilor i serviciilor neatribuite altor alineate.<br />
• Sînt înregistrate eronat în raportul financiar i cheltuielile pentru achitarea premiilor,<br />
acestea fiind diminuate cu 1,6 mil.lei, totodat fiind majorate cu aceast sum cheltuielile la alte<br />
alineate ale art.111 „Retribuirea muncii”.<br />
Abaterile constatate sînt urmare a ignorrii <strong>de</strong> ctre factorii responsabili <strong>de</strong> la MAI i <strong>de</strong> la<br />
unele instituii din subordine a cadrului legislativ-normativ, a nivelului sczut al managementului<br />
financiar, a controlului ineficient la efectuarea cheltuielilor bugetare i la formarea mijloacelor<br />
speciale, precum i la gestionarea patrimoniului i achiziionarea mrfurilor i serviciilor.<br />
Ministerul Agriculturii i Industriei Alimentare (anul 2008)<br />
Rezumat<br />
Mijloacele fondului pentru subvenionarea productorilor agricoli s-au utilizat în condiii <strong>de</strong><br />
netransparen i neconsecutivitate, cu nerespectarea, în unele cazuri, a <strong>de</strong>stinaiei i f<br />
<strong>de</strong>terminarea impactului acestor fonduri pentru ramura agriculturii. La acordarea unor subvenii nu<br />
s-au verificat temeinic documentele prezentate <strong>de</strong> ctre solicitani, ceea ce a condiionat<br />
înregistrarea tranzaciilor cu firme care nu-i onoreaz obligaiile fa <strong>de</strong> buget, aceasta <strong>de</strong>terminînd<br />
prejudicierea bugetului i neatingerea, în unele cazuri, a scopurilor stabilite. Cele menionate au fost<br />
cauzate, în special, <strong>de</strong> lipsa reglementrilor interne, cu stabilirea responsabilitilor exhaustive<br />
pentru realizarea scopurilor.<br />
62
MAIA, f modificarea Regulamentului aprobat prin Hotrîrea Parlamentului nr.310-<br />
XVI 27 , cu acordul Ministerului Finanelor, neautorizat a modificat planul <strong>de</strong> finanare i a<br />
redistribuit între tipurile <strong>de</strong> subvenii suma <strong>de</strong> 20,9 mil.lei.<br />
Specialitii ministerului au fost antrenai în activiti <strong>de</strong> subvenionare a productorilor<br />
agricoli, neexercitîndu-i pe <strong>de</strong>plin funciile directe în scopul eficientizrii activitii agricole.<br />
Constatrile auditului<br />
‣ La subvenionarea utilizatorilor <strong>de</strong> produse <strong>de</strong> uz fitosanitar i <strong>de</strong> fertilizani s-au<br />
constatat înclcri comise <strong>de</strong> Grupul <strong>de</strong> lucru la primirea i înregistrarea documentelor, o parte<br />
din mijloace fiind <strong>de</strong>zafectate pe un termen <strong>de</strong> 3-4 luni. Pentru productorii agricoli, la procurarea<br />
produselor <strong>de</strong> uz fitosanitar i a fertilizanilor, statul a compensat la 2639 <strong>de</strong> gospodrii agricole din<br />
republic TVA ce ine <strong>de</strong> aceste cheltuieli în sum <strong>de</strong> 160,0 mil.lei.<br />
• Dei preve<strong>de</strong>rile Regulamentului aprobat prin Hotrîrea Parlamentului nr.310-XVI<br />
vizeaz toate persoanele fizice i juridice din domeniul agricol, real <strong>de</strong> acestea au beneficiat, în<br />
mare parte, întreprin<strong>de</strong>rile mari. Astfel, din 160,0 mil.lei, cota <strong>de</strong> subvenionare a gospodriilor mici<br />
este <strong>de</strong> 16,8 mil.lei, sau 10,5%.<br />
‣ Subvenionarea asigurrii riscurilor <strong>de</strong> producie în agricultur (27,2 mil.lei)<br />
• Documentele privind riscul asigurat se prezentau direct ministerului, f a fi verificate i<br />
aprobate <strong>de</strong> ctre Direciile Raionale Agricole (DRA), ceea ce <strong>de</strong>not lipsa controlului din partea<br />
autoritilor administraiei publice locale, care monitorizeaz gospodriile agricole i sînt<br />
responsabile <strong>de</strong> corectitudinea întocmirii documentelor. DRA n-au prezentat ministerului informaii<br />
în scopul prognozrii subveniilor pentru perioada auditat.<br />
• La utilizarea subveniilor nu s-a efectuat o analiz privind corelarea dintre valoarea<br />
subveniei alocate i valoarea <strong>de</strong>spgubirilor gospodriilor agricole, precum i repartizarea acestora<br />
pe uniti administrativ-teritoriale. Astfel, în perioada auditat, cota <strong>de</strong>spgubirilor gospodriilor<br />
agricole pentru producerea riscurilor asigurate, calculat <strong>de</strong> ctre companiile <strong>de</strong> asigurri, a<br />
constituit 48,3%, iar în ultimii 3 ani – în medie, 44,9%, din buget cheltuindu-se mijloace financiare<br />
în sum <strong>de</strong> 47,2 mil.lei, iar gospodriile agricole beneficiind <strong>de</strong> <strong>de</strong>spgubiri în sum <strong>de</strong> 21,2 mil.lei.<br />
• Rezultatele auditului <strong>de</strong>not c pentru 12 raioane care au fost protejate <strong>de</strong> c<strong>de</strong>rea<br />
grindinei, crora pentru riscul asigurat le-au revenit mijloace financiare publice semnificative (53,3<br />
mil.lei), s-au alocat i efectuat cheltuieli în mrime <strong>de</strong> 18,7 mil.lei din suma total <strong>de</strong> 27,2 mil.lei,<br />
<strong>de</strong>stinate asigurrii <strong>de</strong> riscuri (69,0%), din care doar 56,7% constituie cheltuielile pentru asigurarea<br />
riscului <strong>de</strong> grindin.<br />
Potrivit chestionarelor din 11 raioane, gospodriile agricole au exprimat nemulumiri la<br />
capitolul transpareni modul <strong>de</strong> informare a lor privind posibila beneficiere <strong>de</strong> suport financiar<br />
din partea statului sub form <strong>de</strong> subvenionri, ceea ce <strong>de</strong>termin nerealizarea scopurilor stabilite<br />
la alocarea mijloacelor publice la acest capitol.<br />
‣ În scopul stimulrii crerii staiunilor tehnologice <strong>de</strong> maini (STM), au fost<br />
repartizate mijloace financiare agenilor economici care au creat astfel <strong>de</strong> staiuni, pentru efectuarea<br />
lucrrilor agricole <strong>de</strong> baz.<br />
La utilizarea mijloacelor au fost constatate urmtoarele abateri i neconformiti:<br />
• Comisia <strong>de</strong> lucru a adoptat neregulamentar <strong>de</strong>cizia <strong>de</strong> alocare în avans a sumei <strong>de</strong> 23,0<br />
mil.lei, din care 17,4 mil.lei nu s-au raportat veridic.<br />
• Creditul tehnic n-a fost acordat beneficiarilor în ordinea <strong>de</strong>punerii documentelor,<br />
gospodriile agricole fiind selectate în mod arbitrar, astfel nerespectîndu-se principiul<br />
consecutivitii. În unele cazuri, <strong>de</strong>ciziile <strong>de</strong> acordare a creditului tehnic se adoptau înainte <strong>de</strong><br />
27 Hotrîrea Parlamentului nr.310-XVI din 27.12.2007 „Despre aprobarea Regulamentului privind modul <strong>de</strong> utilizare a<br />
mijloacelor fondului pentru subvenionarea productorilor agricoli” (cu modificrile ulterioare; în continuare –<br />
Regulamentul aprobat prin Hotrîrea Parlamentului nr.310-XVI).<br />
63
prezentarea documentelor. În aa mod au fost selectate neconsecutiv 6 gospodrii pentru a fi<br />
finanate cu suma <strong>de</strong> 7,7 mil.lei.<br />
• Potrivit datelor Î.S. „Moldresurse”, la 31.12.2008, creanele cu termenul expirat pentru<br />
tehnica primit ale beneficiarilor fa <strong>de</strong> întreprin<strong>de</strong>re i, respectiv, ale acesteia fa <strong>de</strong> buget au<br />
constituit 8,2 mil.lei, din cele pasibile rambursrii (11,1 mil.lei) în perioada anilor 2007-2008 fiind<br />
achitate doar 2,9 mil.lei.<br />
• Î.S. „Moldresurse” a înregistrat în rapoartele financiare la 31.12.2008 creane<br />
dubioase din perioa<strong>de</strong>le prece<strong>de</strong>nte în sum <strong>de</strong> 27,0 mil.lei, precum i credite bancare pe termen<br />
scurt în sum <strong>de</strong> 88,7 mil.lei, pentru care a achitat dobînzi în sum <strong>de</strong> 14,6 mil.lei. Aceste situaii<br />
<strong>de</strong>termin agravarea situaiei economico-financiare a întreprin<strong>de</strong>rii, precum i riscul<br />
nerambursrii la buget a mijloacelor financiare în sume semnificative, care reprezint<br />
rambursri <strong>de</strong> credite tehnice <strong>de</strong> ctre gospodriile agricole pentru tehnica primit (133,0<br />
mil.lei).<br />
‣ În scopul stimulrii investiiilor la procurarea <strong>de</strong> echipament i utilaj pentru<br />
întreprin<strong>de</strong>rile mici i mijlocii <strong>de</strong> procesare, uscare i congelare a fructelor i legumelor,<br />
amplasate în localitile rurale, i pentru casele <strong>de</strong> ambalare i frigi<strong>de</strong>re, în anul 2008 s-au<br />
alocat 20,0 mil.lei, subveniile constituind 20,0% din valoarea echipamentului sau utilajului.<br />
Subvenionarea la acest capitol, în unele cazuri, s-a efectuat cu înclcri, fiind achitate<br />
neîntemeiat mijloace bneti pentru unul i acelai utilaj, prin folosirea diferitor scheme <strong>de</strong><br />
circulaie a facturilor fiscale între întreprin<strong>de</strong>rile ai cror fondatori sînt unele i aceleai persoane,<br />
cu prejudicierea bugetului <strong>de</strong> stat, precum i în lipsa mecanismului <strong>de</strong> monitorizare i control din<br />
partea MAIA asupra utilizrii bunurilor subvenionate.<br />
• În perioada auditat, au fost <strong>de</strong>puse cereri <strong>de</strong> ctre 87 <strong>de</strong> ageni economici, din care 32 au<br />
beneficiat <strong>de</strong> subvenii în valoare <strong>de</strong> 7,0 mil.lei. Diferena <strong>de</strong> 13,0 mil.lei, planificat în aceste<br />
scopuri, a fost redirecionat <strong>de</strong> ctre minister la subvenionarea altor capitole, aprobarea<br />
modificrilor în Regulamentul aprobat prin Hotrîrea Parlamentului nr.310-XVI.<br />
• Verificarea aleatorie a subveniilor acordate pentru doi ageni economici, în documentele<br />
<strong>de</strong> constituire a crora în calitate <strong>de</strong> directori i fondatori sînt indicate unele i aceleai persoane, a<br />
relevat c acetia au beneficiat neîntemeiat <strong>de</strong> subvenii pentru unul i acelai utilaj frigorific în<br />
sum <strong>de</strong> 1,5 mil.lei, folosind scheme <strong>de</strong> circulaie a facturilor fiscale. De asemenea, la aceti ageni<br />
economici nu s-a confirmat existena echipamentului frigorific reflectat în patru facturi fiscale,<br />
prezentate ministerului pentru subvenionare.<br />
‣ Mijloacele financiare <strong>de</strong>stinate stimulrii investiiilor în revitalizarea sectorului<br />
zootehnic în sum <strong>de</strong> 23,0 mil.lei au fost repartizate pentru procurarea utilajului tehnologic <strong>de</strong>stinat<br />
dotrii i renovrii fermelor mo<strong>de</strong>rne.<br />
• Subvenionarea unui agent economic cu suma <strong>de</strong> 1,1 mil.lei s-a efectuat în baza actului <strong>de</strong><br />
dare în exploatare întocmit neregulamentar, f a fi perfectat procesul-verbal <strong>de</strong> recepie final a<br />
construciilor în modul stabilit 28 , obiectivul subvenionat nefiind dat în exploatare.<br />
• Un alt agent economic, beneficiind <strong>de</strong> subvenii în sum <strong>de</strong> 0,5 mil.lei la procurarea<br />
utilajului pentru procesul <strong>de</strong> sacrificare a animalelor, a înregistrat procurri dubioase în proporie <strong>de</strong><br />
42,2% <strong>de</strong> la firme ce nu-i onoreaz obligaiile fiscale fa <strong>de</strong> buget.<br />
• MAIA, în perioada auditat, în lipsa proceselor-verbale ale Grupului <strong>de</strong> lucru, a acordat<br />
contrar <strong>de</strong>stinaiei subvenii în sum <strong>de</strong> 2,5 mil.lei pentru transferarea animalelor <strong>de</strong> la o entitate la<br />
alta, <strong>de</strong>i Regulamentul aprobat prin Hotrîrea Parlamentului nr.310-XVI reglementeaz acordarea<br />
subveniei pentru procurarea vacilor primipare.<br />
28 Hotrîrea Guvernului nr.285 din 23.05.1996 „Cu privire la aprobarea Regulamentului <strong>de</strong> recepie a construciilor i<br />
instalaiilor aferente” (cu modificrile ulterioare).<br />
64
‣ Pentru compensarea parial a cheltuielilor la producerea materialului sditor<br />
pomicol i înfiinarea plantaiilor pomicole i nucifere în anul 2008 au fost preconizate i<br />
utilizate 42,7 mil.lei. La acordarea acestor subvenii, auditul a constatat urmtoarele abateri <strong>de</strong> la<br />
preve<strong>de</strong>rile regulamentare:<br />
• În anul 2008, MAIA a acceptat acordarea subveniei pentru crearea bazei tehnicomateriale<br />
a pepinierelor nucifere la trei ageni economici, în sum <strong>de</strong> 1,1 mil.lei, <strong>de</strong> la tipul <strong>de</strong><br />
subvenii pentru producerea <strong>de</strong> material pomicol i nucifer.<br />
• MAIA a acordat unui agent economic subvenii în sum <strong>de</strong> 1,0 mil.lei, în baza unor<br />
documente dubioase, iar lucrrile <strong>de</strong> construcie reflectate în procesele-verbale prezentate nu se<br />
refer la obiectivul pentru care s-a solicitat subvenionarea, neînregistrîndu-se regulamentar la<br />
organele cadastrale i dreptul asupra imobilului.<br />
• MAIA, cu abateri <strong>de</strong> la proiectele <strong>de</strong> plantare a pomilor, prin majorarea neîntemeiat a<br />
suprafeelor la 7 ageni economici i f a fi justificat dreptul <strong>de</strong> proprietate asupra terenului la 2<br />
ageni economici, a efectuat suprapli, respectiv, în mrime <strong>de</strong> 150,4 mii lei i 301,1 mii lei. S-au<br />
constatat i cazuri cînd suprafaa plantaiilor indicat în cerere nu coinci<strong>de</strong> cu suprafaa indicat în<br />
alte documente prezentate.<br />
‣ În scopul stimulrii investiiilor în producerea <strong>de</strong> legume pe teren protejat i în<br />
procurarea tehnicii i echipamentului pentru irigare, s-au aprobat i utilizat mijloace financiare<br />
în sum <strong>de</strong> 19,2 mil.lei, fiind compensate în proporie <strong>de</strong> 20-30% din costul utilajului i<br />
echipamentului achiziionat în valoare <strong>de</strong> 79,3 mil.lei. Au fost constatate cazuri <strong>de</strong> acordare a<br />
subveniilor în lipsa actelor <strong>de</strong> confirmare a dreptului <strong>de</strong>intorului <strong>de</strong> teren agricol. Astfel, în lipsa<br />
procedurilor <strong>de</strong> control intern la MAIA, 4 ageni economici, neprezentînd actele menionate, au fost<br />
subvenionai cu suma <strong>de</strong> 659,6 mii lei, alocat nejustificat din buget.<br />
‣ Pentru lichidarea consecinelor secetei din contul ajutoarelor umanitare acordate<br />
<strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong>, în unele cazuri, productorilor agricoli le-au fost alocate neregulamentar<br />
subvenii.<br />
• MAIA i Î.S. „Moldresurse”, în scopul procurrii motorinei <strong>de</strong>stinate subvenionrii<br />
pariale a cheltuielilor productorilor agricoli din contul ajutoarelor umanitare, au încheiat un<br />
contract în valoare <strong>de</strong> 40,0 mil.lei, care nu s-a executat cu suma <strong>de</strong> 4,3 mil.lei, din care 2,6 mil.lei<br />
au fost restituite <strong>de</strong> ctre minister la bugetul <strong>de</strong> stat, iar 1,7 mil.lei nu s-au restituit, fiind<br />
imobilizate.<br />
• În urma neîn<strong>de</strong>plinirii condiiilor contractului <strong>de</strong> achiziie a produselor petroliere, încheiat<br />
între Î.S. „Moldresurse” i o societate cu rspun<strong>de</strong>re limitat, din februarie 2008 au fost <strong>de</strong>zafectate<br />
27,1 mil.lei, ceea ce influenat negativ situaia financiar a acesteia i <strong>de</strong>termin riscul nerecuperrii<br />
mijloacelor.<br />
• Testarea operaiunilor <strong>de</strong> eliberare a tichetelor <strong>de</strong> motorin primriilor raionului Hînceti<br />
a relevat necorespun<strong>de</strong>rea cantitii motorinei livrate <strong>de</strong> ctre reprezentanii DRA cu cea primit <strong>de</strong><br />
tre primrii. Astfel, în 22 <strong>de</strong> acte (din 38) nu este indicat numrul tichetelor eliberate. În unele<br />
acte sînt indicate numerele tichetelor i cantitatea, care nu corespun<strong>de</strong> cantitii motorinei livrate i<br />
nu este confirmat în cazul a 5 primrii (2061 <strong>de</strong> litri în sum <strong>de</strong> 22,5 mii lei).<br />
‣ Întru realizarea msurilor antiepizootice, care au menirea s asigure tatea<br />
speciilor <strong>de</strong> animale, prevenirea transmiterii bolilor <strong>de</strong> la acestea la om, sigurana produselor <strong>de</strong><br />
origine animal <strong>de</strong>stinate consumului uman, în anul 2008 au fost utilizate 8,2 mil.lei.<br />
• Mijloacele financiare repartizate pentru executarea msurilor antiepizootice s-au<br />
planificat în lipsa unor calcule concrete (numrul <strong>de</strong> animale/pri, dozele i costul preparatelor<br />
necesare), care ar justifica aprobarea acestora.<br />
65
• Preparatele antiepizootice au fost achiziionate în mod centralizat <strong>de</strong> ctre MAIA cu<br />
abateri <strong>de</strong> la normele legale 29 .<br />
• Formarea creanei MAIA la 01.01.2008 în sum <strong>de</strong> 2,3 mil.lei a fost condiionat <strong>de</strong><br />
încheierea contractelor <strong>de</strong> achiziie a preparatelor veterinare f studierea posibilitilor furnizorilor<br />
<strong>de</strong> a executa clauzele contractuale.<br />
• Au fost constatate cazuri <strong>de</strong> selectare a ofertanilor ai cror fondatori sînt unele i aceleai<br />
persoane. Astfel, doi ageni economici, fondai <strong>de</strong> una i aceeai persoani înregistrai pe aceeai<br />
adres juridic, au livrat 72,0% din achiziiile în sum <strong>de</strong> 7,2 mil.lei.<br />
• La distribuirea preparatelor veterinare, în unele cazuri, nu se asigur integritatea acestora<br />
i respectarea termenelor <strong>de</strong> valabilitate a lor. Preparatele veterinare se pstreaz nu în <strong>de</strong>pozite<br />
special amenajate, ci în încperile furnizorilor, f <strong>de</strong>legarea responsabilitilor în modul<br />
corespunztor. Modalitatea <strong>de</strong> distribuire a preparatelor veterinare nu este reglementat prin acte<br />
normative interne. Casarea preparatelor veterinare se efectueaz la Centrul Republican <strong>de</strong><br />
Diagnostic Veterinar în lipsa normelor <strong>de</strong> consum, o mare parte din medicamentele achiziionate<br />
în anul 2008 (73,7%) înregistrîndu-se în stoc.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Guvernului:<br />
- la <strong>de</strong>terminarea necesitilor <strong>de</strong> cheltuieli pentru ramura agriculturii, s stabileasc<br />
pentru fiecare domeniu indicatori msurabili <strong>de</strong> performan, cu evaluarea în prealabil a<br />
impactului scontat.<br />
Întreprin<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> Stat „Fintehinform” (anul 2008)<br />
Rezumat<br />
Auditul regularitii la Întreprin<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> Stat „Fintehinform” pe anul 2008 a relevat existena<br />
unor neregulariti la gestionarea întreprin<strong>de</strong>rii i în activitatea <strong>de</strong> întreprinztor în perioada<br />
auditat, ce se exprim prin: nerealizarea pe <strong>de</strong>plin, conform cadrului normativ, a atribuiilor<br />
consiliului <strong>de</strong> administraie i ale administratorului întreprin<strong>de</strong>rii; neasigurarea evalurii<br />
programelor elaborate în anul 2008 i transmiterea acestora împreun cu documentele aferente<br />
beneficiarului; necorespun<strong>de</strong>rea unor date ale raportului financiar cu datele din evi<strong>de</strong>na contabil<br />
automatizat, ce creeaz riscul neveridicitii i necorectitudinii datelor din rapoarte.<br />
Î.S. „Fintehinform” îi <strong>de</strong>sfoar activitatea pe principiul autofinanrii i în baza statutului<br />
aprobat <strong>de</strong> fondator (Ministerului Finanelor), care monitorizeaz activitatea acesteia prin<br />
intermediul consiliului <strong>de</strong> administraie, ca organ colegial <strong>de</strong> administrare.<br />
Constatrile auditului<br />
• La 31.12.2008, valoarea capitalului statutar era <strong>de</strong> 1851,6 mii lei, sau cu 5719,2 mii lei<br />
mai mic <strong>de</strong>cît cea înregistrat la data fondrii, dat fiind c în anul 2006 fondatorul (Ministerul<br />
Finanelor) i-a retras în proprietate cldirea în care este amplasat întreprin<strong>de</strong>rea, stabilind cu<br />
întreprin<strong>de</strong>rea relaii <strong>de</strong> arend.<br />
• Pon<strong>de</strong>rea major în structura activelor Î.S. „Fintehinform”, la 31.12.2008, o <strong>de</strong>ineau<br />
mijloacele bneti la conturile curente – 1586,8 mii lei (64,1% din valoarea <strong>de</strong> bilan a activelor).<br />
Cu toate c întreprin<strong>de</strong>rea dispunea <strong>de</strong> mijloace bneti la contul curent, n-a utilizat mijloace la<br />
renovarea activelor, uzura acestora fiind consi<strong>de</strong>rabil.<br />
• Veniturile întreprin<strong>de</strong>rii au fost obinute, în baza contractelor încheiate, <strong>de</strong> la serviciile<br />
prestate MF (acesta fiind fondatorul întreprin<strong>de</strong>rii i principalul client al entitii) privind realizarea<br />
<strong>de</strong> programe, managementul bazelor <strong>de</strong> date, <strong>de</strong>servirea reelei <strong>de</strong> calculatoare (6292,2 mii lei) i <strong>de</strong><br />
29 Legea nr.96-XVI din 13.04.2007.<br />
66
la prestarea diverselor servicii informaionale Direciilor Generale Finane, primriilor i altor<br />
beneficiari (582,1 mii lei).<br />
• Deintor al sistemului informaional integrat <strong>de</strong> gestionare a finanelor publice, meninut<br />
i <strong>de</strong>servit în baza contractului <strong>de</strong> ctre Î.S. „Fintehinform”, este Ministerul Finanelor, îns în<br />
evi<strong>de</strong>na contabil a acestuia sistemul informaional nu este înregistrat. Specialitii întreprin<strong>de</strong>rii în<br />
anul 2008 au elaborat seturi <strong>de</strong> produse-program ale sistemului informaional, îns acestea n-au fost<br />
evaluate. Executorii respectivi n-au întocmit i n-au prezentat în contabilitatea întreprin<strong>de</strong>rii acte <strong>de</strong><br />
executare a lucrrilor, pentru transmiterea ulterioar a produselor-program <strong>de</strong>intorului sistemului<br />
informaional.<br />
• Contrar preve<strong>de</strong>rilor regulamentare (pct.2.14 din Politica <strong>de</strong> contabilitate pentru anul<br />
2008 i pct.98 din Regulamentul privind inventarierea 30 ), întreprin<strong>de</strong>rea nu a efectuat inventarierea<br />
creanelor i datoriilor pe termen scurt întru confirmarea soldurilor <strong>de</strong> ambele pi, pentru<br />
asigurarea veridicitii i autenticitii datelor din evi<strong>de</strong>na contabili din rapoartele financiare.<br />
• Auditul a constatat necorespun<strong>de</strong>rea datelor din raportul financiar cu datele din evi<strong>de</strong>na<br />
contabil automatizat.<br />
Utilizarea resurselor financiare <strong>de</strong>stinate lichidrii consecinelor inundaiilor din<br />
anul 2008<br />
Rezumat<br />
Resursele financiare <strong>de</strong>stinate lichidrii consecinelor inundaiilor din vara anului 2008 s-au<br />
utilizat cu unele abateri <strong>de</strong> la preve<strong>de</strong>rile regulamentare, ceea ce a influenat asupra utilizrii<br />
neconforme a mijloacelor financiare pentru compensarea pier<strong>de</strong>rilor sinistrailor în sum <strong>de</strong> 3,4<br />
mil.lei. Ministerul Construciilor i Dezvoltrii Teritoriului 31 n-a sistematizat datele la acest capitol<br />
i n-a inut sub un control riguros justificarea i documentarea conform a alocaiilor mijloacelor<br />
publice. Ministerul Agriculturii i Industriei Alimentare n-a monitorizat a<strong>de</strong>cvat procedura <strong>de</strong><br />
compensare a pier<strong>de</strong>rilor pricinuite persoanelor fizice ale cror terenuri au fost afectate <strong>de</strong> inundaii,<br />
care s-a efectuat cu abateri <strong>de</strong> la preve<strong>de</strong>rile regulamentare.<br />
Constatrile auditului<br />
În scopul lichidrii consecinelor calamitilor naturale, pe contul special al Ministerului<br />
Finanelor s-au acumulat mijloace financiare parvenite din ajutoare umanitare în sum <strong>de</strong> 44,2<br />
mil.lei, fiind alocate ministerelor <strong>de</strong> ramur 42,3 mil.lei, din care fostului Minister al Construciilor<br />
i Dezvoltrii Teritoriului i Ministerului Agriculturii i Industriei Alimentare – 39,4 mil.lei.<br />
La valorificarea mijloacelor financiare, Ministerul Construciilor i Dezvoltrii<br />
Teritoriului (MCDT) n-a monitorizat cu strictee situaia i circumstanele în care urmau a fi<br />
utilizate mijloacele financiare alocate pentru procurarea i donaia <strong>de</strong> locuine persoanelor care au<br />
suferit în urma inundaiilor, n-a apreciat regulamentar starea tehnic a caselor sinistrailor evaluate,<br />
iar în unele cazuri rapoartele <strong>de</strong> evaluare n-au fost semnate <strong>de</strong> ctre toi membrii grupurilor <strong>de</strong><br />
lucru, n-a asigurat transparena la etapa <strong>de</strong> întocmire a listelor persoanelor sinistrate, toate acestea<br />
<strong>de</strong>terminînd riscul utilizrii neconforme a mijloacelor financiare în sum <strong>de</strong> circa 2,9 mil.lei.<br />
Pentru efectuarea plilor la procurarea locuinelor, a materialelor <strong>de</strong> construcie i la<br />
reparaia locuinelor avariate, în baza Hotrîrilor <strong>de</strong> Guvern, au fost precizate 28,2 mil.lei, dar<br />
cheltuielile reale au constituit suma <strong>de</strong> 28,6 mil.lei, astfel formîndu-se datoria <strong>de</strong> 388,0 mii lei.<br />
30 Ordinul ministrului finanelor nr.27 din 28.04.2004 „Cu privire la aprobarea i punerea în aplicare a Regulamentului<br />
privind inventarierea”.<br />
31 Pîn la 22.09.2009 – Ministerul Construciilor i Dezvoltrii Teritoriului, care, în temeiul Legii nr.21-XVIII din<br />
19.09.2009 ,,Pentru modificarea Legii nr.64-XII din 31.05.1990”, a fost reorganizat în Ministerul Construciilor i<br />
Dezvoltrii Regionale.<br />
67
MCDT, contrar preve<strong>de</strong>rilor regulamentare, a schimbat, la latitudinea sa, modalitatea <strong>de</strong><br />
procurare a locuinelor pentru sinistrai, prin încheierea unui singur contract între trei pi: vînztor,<br />
cumptor (sinistrat) i pltitor (reprezentantul MCDT), neasigurîndu-i, ca parte contractant,<br />
strarea unui exemplar <strong>de</strong> contract în original.<br />
În conformitate cu actele normative, pentru Ministerul Agriculturii i Industriei Alimentare,<br />
în scopul compensrii pier<strong>de</strong>rilor pricinuite persoanelor fizice ale cror terenuri au fost afectate <strong>de</strong><br />
inundaii, din mijloacele acumulate pe contul Ministerului Finanelor, au fost prevzute 11,25<br />
mil.lei, fiind utilizate 11,16 mil.lei. Compensarea pier<strong>de</strong>rilor pricinuite persoanelor fizice ale cror<br />
terenuri au fost afectate <strong>de</strong> inundaii s-a efectuat cu abateri <strong>de</strong> la preve<strong>de</strong>rile regulamentare, cum ar<br />
fi:<br />
- în componena comisiilor speciale, în unele cazuri, n-au fost inclui reprezentanii<br />
Consiliului raional, ceea ce a generat riscul <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare eronat a suprafeelor afectate <strong>de</strong><br />
inundaii;<br />
- comisiile speciale create <strong>de</strong> ctre autoritile administraiei publice locale <strong>de</strong> nivelul I i<br />
nivelul II au autorizat compensarea pier<strong>de</strong>rilor cauzate în urma inundaiilor nu numai a terenurilor<br />
<strong>de</strong> pe lîng gospodriile agricole, dar i a terenurilor agricole din extravilan, proprietarii ultimelor<br />
fiind afectai în egal msur <strong>de</strong> calamitile respective, dar care, în condiiile Regulamentului în<br />
vigoare, nu pot beneficia <strong>de</strong> compensaii. Astfel, compensaiile acordate sinistrailor în sum total<br />
<strong>de</strong> 534,8 mii lei nu se încadreaz în condiiile regulamentare.<br />
Totodat, lipsa preve<strong>de</strong>rilor regulamentare privind modul <strong>de</strong> calculare a compensaiei pentru<br />
pagubele pricinuite i lipsa documentelor care au stat la baza acestor calcule au <strong>de</strong>terminat<br />
imposibilitatea i<strong>de</strong>ntificrii <strong>de</strong> ctre audit a veridicitii i plenitudinii calculelor compensaiilor<br />
achitate, ceea ce creeaz riscul achitrii unor sume nejustificate.<br />
68
CAPITOLUL IV. Auditele regularitii privind gestionarea patrimoniului<br />
public<br />
Rezumat<br />
Constatrile <strong>de</strong> audit din prezentul capitol se refer la modul <strong>de</strong> gestionare a resurselor<br />
financiare i a patrimoniului <strong>de</strong> ctre unele entiti (S.A. „<strong>Moldova</strong>-Film”, IPNA Compania<br />
„Teleradio-<strong>Moldova</strong>”, Agenia „Moldsilva”, S.A. „Cereale-Flor”) i în unele domenii <strong>de</strong> interes<br />
public, precum gestionarea resurselor naturale i <strong>de</strong>etatizarea patrimoniului <strong>de</strong> stat i asigurarea<br />
activitii postprivatizare. Misiunile <strong>de</strong> audit au fost realizate în conformitate cu Programul <strong>de</strong> audit<br />
al Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> i au avut drept obiectiv evaluarea conformitii cu preve<strong>de</strong>rile legale a modului<br />
<strong>de</strong> utilizare a mijloacelor financiare i a patrimoniului, precum i a eficienei gestionrii acestora în<br />
ve<strong>de</strong>rea obinerii unei asigurri rezonabile c operaiunile i tranzaciile economice verificate s-au<br />
efectuat potrivit actelor legislative i normative.<br />
Managementul economico-financiar al entitilor auditate, precum i gestionarea<br />
patrimoniului <strong>de</strong> ctre acestea au fost afectate <strong>de</strong>: nivelul sczut al disciplinei financiare i<br />
responsabilitii executorului la gestionarea creanelor i datoriilor; inerea evi<strong>de</strong>nei contabile cu<br />
<strong>de</strong>ficiene, care în unele situaii a dus la <strong>de</strong>naturarea semnificativ a Rapoartelor financiare ale<br />
instituiilor; efectuarea ineficient a controlului i auditului intern; nerespectarea preve<strong>de</strong>rilor legale<br />
i a procedurilor <strong>de</strong> achiziii publice etc. Multiple nereguli admise la gestionarea patrimoniului in<br />
<strong>de</strong> imperfeciunile i ambiguitile din cadrul normativ existent i <strong>de</strong> necorelarea acestuia cu actele<br />
legislative în vigoare.<br />
La gestionarea resurselor naturale subterane <strong>de</strong> ctre autoritile administraiei publice <strong>de</strong><br />
toate nivelurile au fost i<strong>de</strong>ntificate multiple iregulariti, ce <strong>de</strong>termin riscurile utilizrii ineficiente<br />
i neasigurrii folosirii durabile a resurselor naturale subterane.<br />
Deetatizarea proprietii publice i activitatea postprivatizare <strong>de</strong>ruleaz în lipsa<br />
strategiei i a unor programe <strong>de</strong> activitate care ar <strong>de</strong>termina politica statului în acest domeniu, fapt<br />
ce condiioneaz riscul neatingerii în <strong>de</strong>plin msur a scopului principal al acestora.<br />
Deetatizarea patrimoniului statului i asigurarea activitii postprivatizare<br />
Rezumat<br />
Conform Registrului patrimoniului public, <strong>de</strong>inut <strong>de</strong> Agenia Proprietii Publice (APP),<br />
care se prezint anual Guvernului i se întocmete în baza rapoartelor anuale înaintate <strong>de</strong> ctre<br />
autoritile administraiei publice centrale i locale, valoarea patrimoniului public la 01.01.2010<br />
constituie 63439,2 mil.lei, înregistrînd o cretere fa <strong>de</strong> anul 2008 în sum <strong>de</strong> 10774,1 mil.lei.<br />
Înregistrarea datelor privind patrimoniul public este însoit <strong>de</strong> riscul neautenticitii lor,<br />
precum i al <strong>de</strong>naturrii informaiei <strong>de</strong>spre numrul real al subiecilor ce gestioneaz patrimoniul<br />
public i valoarea real a acestuia, ceea ce condiioneaz raportarea eronat a situaiilor<br />
patrimoniale Guvernului. Aceast situaie este cauzat, în fond, <strong>de</strong> prezentarea neregulamentar a<br />
rilor <strong>de</strong> seami/sau <strong>de</strong> prezentarea <strong>de</strong> ctre autoritile administraiei publice a datelor eronate.<br />
Deetatizarea proprietii publice i activitatea postprivatizare <strong>de</strong>ruleaz în lipsa strategiei i a<br />
unor programe <strong>de</strong> activitate care ar <strong>de</strong>termina politica statului în acest domeniu, elaborarea crora a<br />
fost <strong>de</strong> competena fostului Minister al Economiei i Comerului în perioada auditat, fapt ce<br />
condiioneaz riscul neatingerii în <strong>de</strong>plin msur a scopului principal.<br />
Cadrul normativ ce reglementeaz domeniul <strong>de</strong>etatizrii patrimoniului statului conine unele<br />
lacune, goluri, care exclud: responsabilitile membrilor comisiilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfurare a concursurilor;<br />
pîrghiile <strong>de</strong> constrîngere a autoritilor publice care nu prezint regulamentar drile <strong>de</strong> seam<br />
privind valoarea proprietii publice; <strong>de</strong>terminarea criteriilor <strong>de</strong> atribuire a terenurilor<br />
aferente/adiacente, precum i a modalitii <strong>de</strong> evaluare i realizare a acestor categorii <strong>de</strong> terenuri;<br />
nereglementarea listei bunurilor imobiliare nelocuibile arendate pasibile privatizrii; criteriile i<br />
69
obiectivele distincte i exhaustive în politicile privind <strong>de</strong>etatizarea patrimoniului prin concurs<br />
investiional etc.<br />
Obiectivele i direciile investiionale prevzute în programul investiional, incluse în<br />
contractele <strong>de</strong> vînzare-cumprare a patrimoniului public, n-au fost realizate pe <strong>de</strong>plin i în<br />
termenele stabilite, acestea fiind prolongate prin acorduri adiionale, cu modificarea, în unele cazuri,<br />
i a direciilor <strong>de</strong> investire, toate acestea fiind acceptate <strong>de</strong> Comisia <strong>de</strong> concurs, ceea ce a <strong>de</strong>terminat<br />
apariia litigiilor i a riscurilor <strong>de</strong> pier<strong>de</strong>re a patrimoniului public.<br />
Privatizarea proprietii publice în perioada anilor 2007-2009 s-a efectuat prin mai multe<br />
modaliti prevzute <strong>de</strong> legislaie: vînzarea la Bursa <strong>de</strong> Valori – 546,2 mil.lei (51,9%); vînzarea prin<br />
concurs comercial – 290,7 mil. lei (27,6%); vînzarea prin concurs investiional – 36,0 mil.lei<br />
(3,4%); vînzarea terenurilor aferente – 71,7 mil.lei (6,8%); privatizarea încperilor nelocuibile –<br />
75,3 mil.lei (7,2%).<br />
Constatrile auditului<br />
‣ Vînzarea prin concurs comercial a pachetului <strong>de</strong> aciuni ale statului<br />
Pachetele <strong>de</strong> aciuni ale statului în 6 societi pe aciuni au fost vîndute cu preul total <strong>de</strong><br />
189,1 mil. lei, costul nominal al acestora fiind <strong>de</strong> 82,9 mil.lei. Cele mai semnificative valori ale<br />
aciunilor vîndute s-au înregistrat la 4 entiti: S.A. „Mezon”; S.A. „Micron”; S.A. „Cartea<br />
Chiinu”; S.A. „Bigamos Farm”.<br />
• Procedura <strong>de</strong> selectare a cîtigtorului concursului n-a fost transparenti obiectiv. La<br />
privatizarea S.A. „Mezon”, APP n-a creat un mediu prin care s se atrag investitori credibili, cu<br />
potenial economico-financiar sporit.<br />
• În cazul privatizrii S.A. „Micron”, Comisia <strong>de</strong> concurs a dat prioritate unei firme care<br />
anterior nu a <strong>de</strong>sfurat activitate economico-financiar i nu dispune <strong>de</strong> potenial investiional,<br />
ceea ce genereaz riscul nerealizrii scopurilor <strong>de</strong>etatizrii proprietii publice prin restructurarea<br />
economiei naionale i sporirea competitivitii acesteia, prin asigurarea unui management eficient,<br />
reglementate expres <strong>de</strong> normele legale.<br />
• Comisia <strong>de</strong> concurs a acceptat realizarea pachetului <strong>de</strong> aciuni ale statului (100%) în S.A.<br />
„Cartea Chiinu” la preul <strong>de</strong> 28,0 mil.lei, neexaminînd posibilitatea <strong>de</strong> echilibrare a valorii<br />
aciunilor înaintate spre privatizare cu valoarea lor <strong>de</strong> pia.<br />
• Pachetul <strong>de</strong> aciuni ale statului (100%) în S.A. „Bigamos Farm” (situat pe str. Iu.Gagarin<br />
3, mun.Chiinu), cu preul iniial <strong>de</strong> expunere <strong>de</strong> 2,0 mil.lei, a fost vîndut prin concurs comercial,<br />
la preul <strong>de</strong> 10,0 mil.lei, preul 1 m 2 constituind 24,1 mii lei, ceea ce <strong>de</strong>not o realizare avantajoas a<br />
acestora.<br />
‣ Vînzarea întreprin<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong> stat prin concurs comercial<br />
În anul 2008 au fost privatizate prin concurs comercial 10 întreprin<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> stat cu preul <strong>de</strong><br />
vînzare în mrime <strong>de</strong> 172,7 mil.lei, fiind încasate la buget mijloace în sum <strong>de</strong> 136,3 mil.lei. La<br />
privatizarea întreprin<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong> stat cu valoare semnificativ – Î.S. „Complexul Hotelier Codru”;<br />
Sanatoriul „<strong>Moldova</strong>”, or.O<strong>de</strong>sa, Ucraina; Blocul nr.3 din Holercani, au fost admise urmtoare<br />
neregulariti:<br />
• Privatizarea Î.S. „Complexul Hotelier Codru” s-a efectuat în <strong>de</strong>trimentul statului, care a<br />
ratat venituri semnificative (cel puin 161,8 mil.lei).<br />
• Sanatoriul „<strong>Moldova</strong>” or.O<strong>de</strong>sa, Ucraina (100% proprietate a <strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong>) a fost<br />
privatizat la preul <strong>de</strong> 73,3 mil. lei, cu condiia achitrii în rate pe parcursul a 2 ani, <strong>de</strong> ctre un<br />
agent economic cu capitalul social <strong>de</strong> 5400 lei, înregistrat cu doar 4 luni pîn la expunerea la<br />
privatizare (28.02.2008), în lipsa activitii economico-financiare i a surselor proprii, precum i a<br />
garaniei reale <strong>de</strong> achitare, ceea ce a condiionat neachitarea integral a sumei <strong>de</strong> 36,4 mil.lei. În<br />
prezent privatizarea acestui obiect se afl în litigiu.<br />
• La privatizarea Blocului nr.3 din Holercani cu terenul aferent (1,2099 ha), Comisia <strong>de</strong><br />
concurs a acceptat preul evaluatorului (3060,0 mii lei), care inclu<strong>de</strong> i terenul aferent în valoare <strong>de</strong><br />
70
1110,0 mii lei, stabilind preul iniial <strong>de</strong> realizare <strong>de</strong> 3100,0 mii lei, astfel neinînd cont <strong>de</strong> valoarea<br />
<strong>de</strong> bilan (11204,8 mii lei) i <strong>de</strong> valoarea total a activelor (bunurilor) <strong>de</strong> 14626,3 mii lei, expuse la<br />
concurs pentru privatizare, ceea ce <strong>de</strong>termin riscurile diminurii valorii patrimoniului public i<br />
neobinerii unor venituri posibile. Comisia <strong>de</strong> concurs a <strong>de</strong>cis restituirea în mod neregulamentar a<br />
garaniei <strong>de</strong> participare la concurs în sum <strong>de</strong> 400,0 mii lei.<br />
‣ Vînzarea prin concurs investiional<br />
În perioada anilor 2007-2009, Ministerul Economiei i Comerului nu i-a stabilit obiective<br />
în domeniul <strong>de</strong>etatizrii patrimoniului public prin atragerea investiiilor. Astfel, în perioada auditat,<br />
tranzaciile <strong>de</strong> vînzare a patrimoniului public prin metoda concursului investiional s-au realizat la<br />
un nivel sczut, înregistrînd pon<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> 3,4% în totalul privatizrilor.<br />
Doar 3 societi pe aciuni au fost privatizate prin concurs investiional: S.A. „Elevatorul<br />
Iargara”, r-nul Leova (60,9%); S.A. „Întreprin<strong>de</strong>rea pentru colectarea cerealelor din Rediul-Mare”,<br />
r-nul Ocnia (60,1%); S.A. „Transcon-M”, mun.Chiinu (61,5%).<br />
Verificarea regularitii <strong>de</strong>sfurrii procesului <strong>de</strong> privatizare prin concurs investiional a<br />
societilor pe aciuni nominalizate nu a relevat abateri <strong>de</strong> la cadrul normativ.<br />
‣ Vînzarea la Bursa <strong>de</strong> Valori<br />
Realizarea pachetelor <strong>de</strong> aciuni ale statului (51-100%) în unele din cele mai mari uniti<br />
economice din republic s-a efectuat prin Bursa <strong>de</strong> Valori, cu expunerea aciunilor prin pachet (lot)<br />
unic, înregistrîndu-se rezultate difereniate. Astfel, pentru 36 <strong>de</strong> societi pe aciuni valoarea <strong>de</strong><br />
vînzare a aciunilor (31,9 mil.lei) a fost mai mic în raport cu valoarea lor nominal (66,7 mil.lei),<br />
diferena diminuat a costului <strong>de</strong> realizare a aciunilor statului constituind 34,8 mil.lei, iar pentru 6<br />
societi pe aciuni preul <strong>de</strong> realizare a unei aciuni a statului a fost mai mare <strong>de</strong>cît preul ei<br />
nominal. În acelai timp, s-a constatat c la realizarea aciunilor statului prin Bursa <strong>de</strong> Valori statul<br />
nu <strong>de</strong>ine pîrghii <strong>de</strong> monitorizare a activitii economice i investiionale, cum ar fi în cazul<br />
concursurilor investiionale.<br />
‣ Vînzarea terenurilor aferente (adiacente) la preuri normative, care sînt mai mici <strong>de</strong>cît<br />
valoarea <strong>de</strong> pia, <strong>de</strong>termin riscul posibilei înstrinri ulterioare a acestora <strong>de</strong> ctre cumptor la<br />
preuri <strong>de</strong> pia i exclu<strong>de</strong> aducerea plusvalorii la buget. Astfel, în cazul doar a unui agent<br />
economic, diferena acestor valori, care a exclus obinerea veniturilor posibile la buget, constituie<br />
43,3 mil.lei.<br />
‣ Privatizarea încperilor nelocuibile<br />
În rezultatul verificrilor procesului <strong>de</strong> privatizare a fondului <strong>de</strong> imobile nelocuibile date în<br />
locaiune, s-au constatat unele neregulariti, cum ar fi:<br />
• Pîn în prezent nu este reglementat lista obiectelor din fondul <strong>de</strong> imobile nelocuibile<br />
arendate pasibile privatizrii, ceea ce <strong>de</strong>termin situaia c APP nu va dispune <strong>de</strong> informaia i<br />
evi<strong>de</strong>na exhaustiv a acestui patrimoniu, cu asigurarea unui management eficient al privatizrii.<br />
• La privatizarea bunurilor publice, Comisia <strong>de</strong> concurs n-a inut cont <strong>de</strong> preve<strong>de</strong>rile legale<br />
care stabilesc c încperile nelocuibile din cldirile în care sînt amplasate autoriti publice,<br />
întreprin<strong>de</strong>ri, organizaii i instituii <strong>de</strong> stat/municipale nu sînt pasibile privatizrii.<br />
• Darea în arend <strong>de</strong> ctre autoritile publice a spaiilor nelocuibile nu se d publicitii,<br />
ceea ce exclu<strong>de</strong> principiul transparenei privatizrii proprietii publice.<br />
• Determinarea valorii imobilelor nelocuibile, neinîndu-se cont <strong>de</strong> preul mediu <strong>de</strong> pia, în<br />
48 contracte <strong>de</strong> privatizare (din 104 contracte) a dus la neobinerea veniturilor posibile la buget<br />
minimum în sum <strong>de</strong> 64,0 mil.lei.<br />
Astfel, tranzacii semnificative la preuri mai mici <strong>de</strong>cît cele <strong>de</strong> pia au fost efectuate la<br />
privatizarea urmtoarelor obiective din mun. Chiinu: str.Alecu Russo 1, cu suprafaa <strong>de</strong> 412,10<br />
m 2 (preul mediu <strong>de</strong> vînzare al 1 m 2 – 3,6 mii lei, valoarea medie <strong>de</strong> pia a 1 m 2 – <strong>de</strong> la 15,3 mii lei<br />
pîn la 20,6 mii lei); bd. tefan cel Mare i Sfînt 73, cu suprafaa <strong>de</strong> 1016,6 m 2 (preul <strong>de</strong> vînzare al<br />
71
1 m 2 – <strong>de</strong> 0,5 mii lei, valoarea medie <strong>de</strong> pia a 1 m 2 – <strong>de</strong> la 6,2 mii lei pîn la 6,9 mii lei); bd.<br />
tefan cel Mare i Sfînt 124, cu suprafaa <strong>de</strong> 250,6 m 2 (preul <strong>de</strong> vînzare al 1 m 2 – <strong>de</strong> 1,9 mii lei,<br />
valoarea medie <strong>de</strong> pia al 1 m 2 – <strong>de</strong> la 13,7 mii lei pîn la 22,9 mii lei); str. Armeneasc 47, cu<br />
suprafaa <strong>de</strong> 79,5 m 2 (preul <strong>de</strong> vînzare al 1 m 2 – <strong>de</strong> 2,5 mii lei, valoarea medie <strong>de</strong> pia a 1 m 2 – <strong>de</strong><br />
la 12,4 mii lei pîn la 15,5 mii lei).<br />
• Nereglementarea sursei <strong>de</strong> achitare a serviciilor <strong>de</strong> evaluare condiioneaz situaiile<br />
achitrii acestor servicii <strong>de</strong> ctre solicitanii interesai <strong>de</strong> procurarea patrimoniului statului, ceea ce<br />
<strong>de</strong>termin riscul major <strong>de</strong> diminuare a valorii proprietii publice expuse spre privatizare.<br />
‣ Activitatea postprivatizare<br />
Pachetul <strong>de</strong> aciuni ale statului în S.A. „Hotelul Chiinu” a fost vîndut în rate, la<br />
12.09.1998, S.R.L. „Transimex-prim”, la preul <strong>de</strong> 3,6 mil.lei, cu condiia efecturii investiiilor în<br />
sum <strong>de</strong> 12,0 mil.dolari SUA, <strong>de</strong>stinate pentru reconstrucia i reamenajarea hotelului în termen <strong>de</strong><br />
pîn la 2,5 ani, care pîn în prezent nu s-au realizat.<br />
În rezultatul neefecturii investiiilor în perioada anilor 1998-2007, APP a înaintat cererea <strong>de</strong><br />
chemare în ju<strong>de</strong>cat privind rezilierea contractului <strong>de</strong> vînzare-cumprare a pachetului <strong>de</strong> aciuni ale<br />
statului în S.A. „Hotelul Chiinu”, care a <strong>de</strong>rulat pîn la 23.07.2009. La 21.08.2009, pe contul<br />
personal al APP în registrul acionarilor al S.A. „Hotelul Chiinu” au fost înscrise aciuni în numr<br />
<strong>de</strong> 290745 uniti, ce constituie 60,179% – cota statului. Totodat, în prezent, în stare <strong>de</strong> litigiu se<br />
afl subiectul referitor la anularea tranzaciei <strong>de</strong> vînzare-cumprare a imobilului S.A. „Hotelul<br />
Chiinu”.<br />
Pachetul <strong>de</strong> aciuni ale statului în S.A. „<strong>Moldova</strong> Tur” a fost vîndut Întreprin<strong>de</strong>rii cu capital<br />
strin „Alfa-Engineering” S.R.L. în anul 2006, cu 2150,0 mii dolari SUA, cu condiia efecturii<br />
investiiilor în sum <strong>de</strong> 33,0 mil.dolari SUA, în perioada anilor 2007-2008, <strong>de</strong>stinate pentru<br />
reconstrucia complexului i construcia cldirii noi, reutilarea tehnici <strong>de</strong>zvoltarea întreprin<strong>de</strong>rii,<br />
procurarea <strong>de</strong> utilaj i asigurarea cu programe i soft-uri.<br />
Comisia <strong>de</strong> concurs a acceptat modificarea termenului <strong>de</strong> efectuare a investiiilor pîn la<br />
21.11.2010, în legtur cu motivele invocate <strong>de</strong> ctre firm privind existena problemelor ce in <strong>de</strong><br />
obinerea autorizaiilor pentru <strong>de</strong>molarea imobilelor restaurantului i hotelului „Naional”.<br />
Riscul neîn<strong>de</strong>plinirii <strong>de</strong> ctre Î.C.S. „Alfa-Engineering” S.R.L. a programului investiional<br />
aprobat pîn în prezent rmîne sporit, dat fiind lipsa experienei participantului în domeniul<br />
economic respectiv. De menionat c Î.C.S. „Alfa-Engineering” S.R.L. a fost înregistrat la<br />
07.08.2006, cu doar 4 luni pîn la încheierea cu APP a contractului investiional.<br />
În anul 2006, APP a permis înstrinarea mijloacelor fixe care aparineau S.A. „<strong>Moldova</strong><br />
Tur” cu valoarea rizidual <strong>de</strong> 1,2 mil.lei, precum i a trei autocare, a cror valoare lipsete.<br />
În prezent, contractul <strong>de</strong> vînzare-cumprare a pachetului <strong>de</strong> aciuni în S.A. „<strong>Moldova</strong> Tur”<br />
se afl în litigiu.<br />
Cinematograful „Columna”, or.Chiinu, la 03.05.1999, a fost vîndut în rate firmei<br />
„Trans World” S.R.L., la preul <strong>de</strong> 1,3 mil.lei, cu condiia efecturii investiiilor în sum <strong>de</strong> 7,0<br />
mil.lei. La edina din 27.05.2003, Comisia <strong>de</strong> concurs a acceptat prolongarea termenului final <strong>de</strong><br />
efectuare a investiiilor pîn în anul 2005. Pîn la 14.11.2005, prin <strong>de</strong>ciziile Comisiei <strong>de</strong> concurs, au<br />
fost acceptate investiii în sum <strong>de</strong> 9,0 mil.lei, din care 8,5 mil.lei – pentru <strong>de</strong>molarea parial a<br />
cinematografului i efectuarea unor lucrri <strong>de</strong> construcie suplimentare, acestea nefiind prevzute în<br />
programul iniial <strong>de</strong> investiii. Cu toate c s-au efectuat investiii mai mult <strong>de</strong>cît cele planificate,<br />
lucrrile <strong>de</strong> construcie stabilite pentru anul 2005 n-au fost finisate. Actualmente, construciile<br />
nefinalizate ale Cinematografului „Columna” se afl într-o stare <strong>de</strong> <strong>de</strong>lsare.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
- În scopul realizrii politicii statului în domeniul <strong>de</strong>etatizrii proprietii publice i<br />
activitii postprivatizare, s solicite Guvernului armonizarea cadrului legislativ i normativ, în<br />
ve<strong>de</strong>rea exclu<strong>de</strong>rii golurilor în acesta; elaborarea strategiei i programelor <strong>de</strong> activitate în acest<br />
domeniu, cu stabilirea responsabilitii membrilor comisiilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfurare a concursurilor etc.<br />
72
Instituia Public Naional a Audiovizualului Compania „Teleradio-<strong>Moldova</strong>” (anii<br />
2006-2009)<br />
Rezumat<br />
Managementul economico-financiar la Compania „Teleradio-<strong>Moldova</strong>”, precum i<br />
gestionarea patrimoniului public <strong>de</strong> ctre aceasta au fost afectate <strong>de</strong> nerespectarea întocmai a<br />
normelor <strong>de</strong> reglementare a disciplinei financiare, <strong>de</strong> exercitarea ineficient a controlului i<br />
auditului intern, <strong>de</strong> lipsa unor reglementri <strong>de</strong> ordin intern, aprobate în modul cuvenit <strong>de</strong> ctre<br />
organele <strong>de</strong> conducere ale instituiei, ceea ce a condiionat: nereguli la utilizarea mijloacelor<br />
financiare i gestionarea patrimoniului public; efectuarea achiziiilor publice cu nerespectarea<br />
procedurilor legale; necalcularea si neachitarea trimestrial a taxei <strong>de</strong> reglementare, admiterea unor<br />
cheltuieli neregulamentare; <strong>de</strong>naturarea semnificativ a rapoartelor financiare ale instituiei etc.<br />
Constatrile auditului<br />
• În anii 2006-2009, Instituia Public Naional a Audiovizualului Compania „Teleradio-<br />
<strong>Moldova</strong>” a înregistrat venituri în sum total <strong>de</strong> 340,5 mil.lei, din care 278,3 mil.lei (sau 81,7%) –<br />
subvenii <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat.<br />
• Cheltuielile Companiei „Teleradio-<strong>Moldova</strong>”, în perioada menionat, au constituit, 345,4<br />
mil.lei, pon<strong>de</strong>rea major în acestea revenind cheltuielilor pentru remunerarea muncii – 44,0%<br />
(152,0 mil.lei), urmate <strong>de</strong> cheltuielile aferente serviciilor prestate <strong>de</strong> teri – 32,8% (113,4 mil.lei).<br />
• La situaia din 31.12.2009, în evi<strong>de</strong>na contabil erau înregistrate creane pe termen scurt<br />
privind prestarea serviciilor în sum total <strong>de</strong> 1319,7 mii lei, inclusiv cu termenul expirat – 48,1 mii<br />
lei, din ce rezult neîntreprin<strong>de</strong>rea msurilor privind încasarea veniturilor i monitorizarea<br />
insuficient a <strong>de</strong>contrilor privind operaiunile <strong>de</strong> prestare a serviciilor din partea conducerii<br />
Companiei „Teleradio-<strong>Moldova</strong>”, fapt care are un impact implicit asupra cuantumului veniturilor<br />
colectate din aceast surs. Totodat, veniturile din serviciile <strong>de</strong> coproducie au înregistrat o<br />
diminuare fa <strong>de</strong> anii prece<strong>de</strong>ni, atît în valoare, cît i la pon<strong>de</strong>rea acestora, ceea ce <strong>de</strong>not o<br />
preocupare sczut a echipei manageriale a instituiei fa <strong>de</strong> acest domeniu <strong>de</strong> activitate.<br />
În anii 2006-2009, Compania „Teleradio-<strong>Moldova</strong>” a gestionat mijloacele financiare i<br />
patrimoniul public cu unele nereguli i <strong>de</strong>ficiene, care se exprim prin urmtoarele:<br />
• Gestionarea patrimoniului public a fost afectat <strong>de</strong> nerespectarea întocmai a normelor<br />
legale, ceea ce a condiionat efectuarea <strong>de</strong> operaiuni economice neregulamentare.<br />
• Consiliul <strong>de</strong> Observatori, ca organ <strong>de</strong> conducere al Companiei „Teleradio-<strong>Moldova</strong>”, nu a<br />
aprobat tarifele la serviciile prestate i nici reglementrile privind metodologia stabilirii acestora,<br />
ceea ce genereaz riscuri <strong>de</strong> efectuare incorect a calculelor i <strong>de</strong> neîncasare conform a veniturilor.<br />
• Raportarea eronat a modului <strong>de</strong> utilizare a mijloacelor financiare alocate din Fondul <strong>de</strong><br />
rezerv al Guvernului, în anii prece<strong>de</strong>ni, a condiionat nerestituirea în bugetul <strong>de</strong> stat a mijloacelor<br />
neutilizate, la situaia din 31.12.2009, în sum <strong>de</strong> 247,0 mii lei.<br />
• Compania „Teleradio-<strong>Moldova</strong>”, nerespectînd preve<strong>de</strong>rile legale, nu a calculat si nu a<br />
achitat trimestrial taxa <strong>de</strong> reglementare în mrime <strong>de</strong> 1% din cifra <strong>de</strong> afaceri provenit din<br />
activitatea în domeniul audiovizualului pentru perioada <strong>de</strong> calcul, în sum total <strong>de</strong> 247,8 mii lei (în<br />
anul 2008 – 75,7 mii lei i în anul 2009 – 172,1 mii lei), ceea ce a cauzat nereflectarea în evi<strong>de</strong>na<br />
contabil a datoriilor în suma menionat, ca rezultat fiind <strong>de</strong>naturate i datele din raportul financiar.<br />
• Aprobarea neregulamentar a statelor <strong>de</strong> personal, încadrarea efectiv sub limita stabilit,<br />
meninerea permanent a unui numr <strong>de</strong> uniti vacante, precum i modificarea permanent a<br />
nivelurilor i treptelor <strong>de</strong> salarizare în schemele <strong>de</strong> încadrare cu înclcarea preve<strong>de</strong>rilor normative,<br />
aplicarea criteriilor <strong>de</strong> evaluare a calitii, complexitii i profesionalismului, ceea ce ar fi<br />
exclus riscul majorrilor neobiective, au generat riscul atragerii din buget a mijloacelor financiare<br />
suplimentare, aceasta condiionînd majorarea fondului anual al salariului <strong>de</strong> funcie stabilit iniial<br />
(în anul 2008 – cu 353,9 mii lei i în anul 2009 – cu 3297,3 mii lei). Totodat, nerespectarea<br />
73
preve<strong>de</strong>rilor legale a <strong>de</strong>terminat remunerarea neîntemeiat a unor angajai ai instituiei, plile<br />
salariale achitate neregulamentar constituind 1817,5 mii lei (în anul 2007 – 38,4 mii lei, în anul<br />
2008 – 1351,1 mii lei i în anul 2009 – 428,0 mii lei).<br />
• Modul <strong>de</strong> achiziionare a mrfurilor, lucrrilor i serviciilor <strong>de</strong> ctre Compania<br />
„Teleradio-<strong>Moldova</strong>” a fost afectat <strong>de</strong> admiterea neregularitilor, cauza fiind nerespectarea pe<br />
<strong>de</strong>plin a preve<strong>de</strong>rilor Legii nr.96-XVI. Compania „Teleradio-<strong>Moldova</strong>” a admis achiziionarea i<br />
<strong>de</strong>mararea unor lucrri <strong>de</strong> reparaie capital în sum <strong>de</strong> 61,7 mil.lei f a dispune <strong>de</strong> documentaia<br />
<strong>de</strong> proiect, însoit <strong>de</strong> calcule <strong>de</strong> <strong>de</strong>viz, aprobate i expertizate în modul stabilit, care ar fi permis<br />
aprecierea costului integral al lucrrilor respective. Achiziionarea lucrrilor <strong>de</strong> reparaie capital,<br />
precum i <strong>de</strong> proiectare cu înclcarea preve<strong>de</strong>rilor legale, lipsa documentaiei <strong>de</strong> proiect conforme<br />
condiioneaz un risc înalt <strong>de</strong> fraud la utilizarea mijloacelor publice.<br />
• În perioada anilor 2006-2009, ca rezultat al nerespectrii preve<strong>de</strong>rilor legilor bugetare<br />
anuale i transmiterii în posesiune i folosin temporar a unor suprafee din încperi, f<br />
inclu<strong>de</strong>rea acestora în contracte, Compania „Teleradio-<strong>Moldova</strong>” a ratat venituri din locaiunea<br />
încperilor imobilului gestionat în sum total <strong>de</strong> 597,5 mii lei, din care 195,7 mii lei – în anul<br />
2009.<br />
• Ambiguitile referitor la statutul juridic al Companiei „Teleradio-<strong>Moldova</strong>”, lipsa unor<br />
reglementri exhaustive privind modul <strong>de</strong> constituire a capitalului financiar public al instituiei i <strong>de</strong><br />
evi<strong>de</strong>n a acestuia, precum i nerespectarea preve<strong>de</strong>rilor legale referitor la transmiterea în gestiune<br />
cu titlu gratuit a activelor materiale pe termen lung au condiionat necontabilizarea activelor<br />
materiale pe termen lung prin metoda capitalului <strong>de</strong> la momentul primirii acestora <strong>de</strong> ctre<br />
Compania „Teleradio-<strong>Moldova</strong>” pîn la momentul actual, ceea ce a <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong>naturarea<br />
esenial a Raportului financiar. Totodat, contrar preve<strong>de</strong>rilor legale, conducerea Companiei<br />
„Teleradio-<strong>Moldova</strong>” nu a asigurat evi<strong>de</strong>na corect a mijloacelor financiare utilizate la reparaia<br />
capital, cu atribuirea ulterioar a cheltuielilor la majorarea valorii obiectului reparat. Drept rezultat,<br />
Raportul financiar al instituiei pe anul 2009 a fost <strong>de</strong>naturat cu 6,0 mil.lei.<br />
• Nivelul sczut al disciplinei financiare i responsabilitii executorului a <strong>de</strong>terminat<br />
meninerea la un nivel înalt a creanelor i datoriilor. Compania „Teleradio-<strong>Moldova</strong>” n-a efectuat<br />
inventarierea creanelor i datoriilor pe termen scurt întru confirmarea soldurilor <strong>de</strong> ambele pi,<br />
pentru asigurarea veridicitii i autenticitii datelor din evi<strong>de</strong>na contabil i din rapoartele<br />
financiare.<br />
• Lipsa unei politici <strong>de</strong> contabilitate bine <strong>de</strong>terminat i exhaustiv, precum i inerea<br />
evi<strong>de</strong>nei contabile cu <strong>de</strong>ficiene. Denaturarea rapoartelor financiare ale Companiei „Teleradio-<br />
<strong>Moldova</strong>”, exprimat prin raportarea eronat a situaiilor patrimoniale în anul 2006 în sum total<br />
<strong>de</strong> 2,0 mil.lei, în anul 2007 – <strong>de</strong> 3,5 mil.lei, în anul 2008 – <strong>de</strong> 1,9 mil.lei i în anul 2009 –<strong>de</strong> 19,2<br />
mil.lei.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
- solicite Guvernului studierea bunelor practici, întru aprecierea exhaustiv a statutului<br />
juridic al Instituiei Publice Naionale a Audiovizualului Compania „Teleradio-<strong>Moldova</strong>”, precum<br />
i stabilirea unor reglementri exhaustive privind modul <strong>de</strong> constituire a capitalului financiar<br />
public al instituiei i <strong>de</strong> evi<strong>de</strong>n a acestuia.<br />
S.A. „<strong>Moldova</strong> - Film” (anii 2005-2009)<br />
Rezumat<br />
Prin Legile bugetare anuale pe anii 2005-2009, Ministerului Culturii i Turismului (MCT) –<br />
beneficiar, i-au fost alocate mijloace bugetare pentru susinerea cinematografiei i reparaiile<br />
capitale ale edificiilor S.A. „<strong>Moldova</strong>-Film” în mrime <strong>de</strong> 25,2 mil.lei, din care: 9,8 mil.lei au fost<br />
utilizate pentru producerea i tirajarea filmelor; 9,0 mil.lei – pentru procurarea utilajului<br />
74
cinematografic <strong>de</strong>stinat Societii i 6,4 mil.lei – pentru reparaiile capitale ale edificiilor Societii,<br />
aceasta achitînd, în perioada respectiv, impozite i taxe la bugetul <strong>de</strong> stat i la bugetul local în<br />
rime <strong>de</strong> numai 1,2 mil.lei.<br />
Auditul a constatat prezena unor nereguli, <strong>de</strong>ficiene i înclcri la gestionarea mijloacelor<br />
financiare alocate <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat Ministerului Culturii i Turismului pentru susinerea<br />
cinematografiei i pentru investiii capitale <strong>de</strong>stinate reparaiilor capitale ale încperilor S.A.<br />
„<strong>Moldova</strong>-Film”, precum i la gestionarea mijloacelor financiare i a patrimoniului societii, i<br />
anume: neelaborarea <strong>de</strong> ctre organul central <strong>de</strong> specialitate a cadrului normativ privind folosirea<br />
mijloacelor financiare <strong>de</strong> stat în domeniul cinematografiei; nerespectarea procedurilor <strong>de</strong> achiziii la<br />
contractarea produciei cinematografice; utilizarea ineficient a investiiilor capitale; neajustarea<br />
capitalului social al societii; stabilirea unor garanii sociale neargumentate persoanelor cu funcii<br />
<strong>de</strong> rspun<strong>de</strong>re.<br />
Situaiile raportate <strong>de</strong> S.A. „<strong>Moldova</strong>-Film” nu sînt veridice sub toate aspectele<br />
semnificative, iar unele tranzacii i operaiuni financiare nu sînt conforme reglementrilor în<br />
vigoare.<br />
Constatrile auditului<br />
• Contractarea <strong>de</strong> ctre MCT a producerii produciei cinematografice (comanda <strong>de</strong> stat),<br />
precum i a tirajrii unor filme a fost efectuat cu nerespectarea preve<strong>de</strong>rilor Legii achiziiei <strong>de</strong><br />
rfuri, lucrri i servicii pentru necesitile statului nr.1166-XIII din 30.04.1997 i ale Legii nr.96-<br />
XVI, f <strong>de</strong>sfurarea procedurii <strong>de</strong> achiziii publice, prin încheierea contractelor directe cu S.A.<br />
„<strong>Moldova</strong>-Film”, neasigurînd, astfel, economicitatea i eficacitatea achiziiilor, participarea larg a<br />
antreprenorilor la procedurile <strong>de</strong> achiziie.<br />
• MCT, consiliul i conducerea societii n-au întreprins msuri eficiente <strong>de</strong> promovare a<br />
filmelor realizate. Astfel, <strong>de</strong>i <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat au fost alocate mijloace în sum <strong>de</strong> 9,4 mil.lei<br />
pentru producerea produciei cinematografice, în perioada auditat, au fost realizate venituri în<br />
sum <strong>de</strong> numai 11,3 mii lei. În anii 2005-2009, Societatea a produs din veniturile proprii doar 3<br />
filme, suportînd cheltuieli în mrime <strong>de</strong> 139,4 mii lei.<br />
• Conducerea societii n-a restituit MCT soldul <strong>de</strong> mijloace bneti <strong>de</strong> 1,6 mil.lei, care s-a<br />
format din cauza neexecutrii <strong>de</strong> ctre societate a clauzelor contractuale la producerea produciei<br />
cinematografice planificate în anul 2009, pentru a fi transferat la bugetul <strong>de</strong> stat, <strong>de</strong>i acesta a<br />
solicitat returnarea soldului menionat.<br />
• De regul, grupul <strong>de</strong> lucru pentru achiziii publice al societii a organizat i a <strong>de</strong>sfurat<br />
procedurile <strong>de</strong> achiziii publice privind achiziionarea utilajului i a lucrrilor <strong>de</strong> reparaii capitale în<br />
sum <strong>de</strong> 15,4 mil.lei înainte <strong>de</strong> obinerea dreptului <strong>de</strong> beneficiar al banilor publici. Ulterior, MCT,<br />
prin ordinele ministrului, a transmis societii dreptul <strong>de</strong> beneficiar al mijloacelor bugetare în scopul<br />
sporirii nivelului <strong>de</strong> responsabilitate privind gestionarea mijloacelor bugetare.<br />
• Urmare transmiterii <strong>de</strong> ctre autoritatea public central societii a dreptului <strong>de</strong><br />
beneficiar al mijloacelor publice, prin trecerea în cont a sumei TVA <strong>de</strong> la procurarea bunurilor<br />
materiale i a lucrrilor <strong>de</strong> reparaii capitale, societatea a micorat suma TVA spre achitare <strong>de</strong> la<br />
serviciile prestate ulterior <strong>de</strong> ctre aceasta cu 2,3 mil.lei. Ca rezultat, la finele fiecrui an s-au<br />
înregistrat datorii ale bugetului fa <strong>de</strong> societate privind <strong>de</strong>contrile cu bugetul, care au constituit <strong>de</strong><br />
la 0,6 mil.lei pîn la 2,1 mil.lei.<br />
• MCT i conducerea societii n-au oferit o imagine <strong>de</strong> ansamblu asupra volumului<br />
necesitilor entitii în investiii capitale i gradului <strong>de</strong> prioritate a acestora, ceea ce a condiionat<br />
achiziionarea unor lucrri care nu erau strict necesare <strong>de</strong>sfurrii activitii curente a autoritii<br />
contractante în <strong>de</strong>favoarea altora, indispensabile realizrii activitii, precum i imobilizarea <strong>de</strong><br />
fonduri financiare.<br />
• Consiliul i conducerea societii, MCT n-au întreprins msuri <strong>de</strong> ajustare a capitalului<br />
social al societii inînd cont <strong>de</strong> utilajul cinematografic, achiziionat din contul mijloacelor publice,<br />
<strong>de</strong>stinat Societii.<br />
75
• MCT n-a executat pct.2 din Hotrîrea Guvernului nr.241 din 03.03.2008 32 prin<br />
inclu<strong>de</strong>rea valorii patrimoniului Î.S. „Autoservice” (4,3 mil.lei), comasat cu societatea, i prin<br />
exclu<strong>de</strong>rea valorii blocului locativ <strong>de</strong>pus în capitalul social al societii <strong>de</strong> 3,2 mil.lei.<br />
• În urma inclu<strong>de</strong>rii în contractul individual <strong>de</strong> munc al directorului general dl I.iman a<br />
unor garanii sociale neargumentate (a compensaiei suplimentare egale cu 50 <strong>de</strong> salarii fixe lunare),<br />
a se ine cont <strong>de</strong> situaia economico-financiar a societii, lurii <strong>de</strong> ctre adunarea generali<br />
consiliul societii a unor <strong>de</strong>cizii cu înclcarea cadrului legal la eliberarea din funcie a directorului<br />
general, precum i în rezultatul calculrii unor pli nejustificate acestuia, societatea a fost<br />
prejudiciat, în perioada auditat, cu 502,6 mii lei.<br />
• Nerespectarea actelor normative în vigoare a condiionat trecerea nejustificat la<br />
cheltuieli a 7,7 tone <strong>de</strong> combustibil în sum <strong>de</strong> 85,5 mii lei.<br />
• Conducerea societii n-a dirijat activitatea serviciilor i specialitilor în ve<strong>de</strong>rea<br />
asigurrii unei funcionri efective a Societii, reducerii cheltuielilor materiale i <strong>de</strong> munc, precum<br />
i sporirii rentabilitii. Ca urmare, societatea a înregistrat pier<strong>de</strong>ri în toat perioada auditat, nefiind<br />
respectate principiile <strong>de</strong> economicitate, eficieni eficacitate la gestionarea mijloacelor financiare<br />
i a patrimoniului.<br />
Problemele, înclcrile i <strong>de</strong>ficienele constatate sînt o consecin a neelaborrii <strong>de</strong> ctre<br />
organul central <strong>de</strong> specialitate a cadrului normativ privind folosirea mijloacelor financiare <strong>de</strong> stat în<br />
domeniul cinematografiei, a procedurilor <strong>de</strong> întocmire i aprobare a <strong>de</strong>vizului <strong>de</strong> cheltuieli pentru<br />
producerea unui film, a lipsei unui control riguros din partea acestuia asupra utilizrii mijloacelor<br />
alocate <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat pentru susinerea cinematografiei i reparaiile capitale, precum i a<br />
unui management financiar sczut al societii, a gestionrii ineficiente <strong>de</strong> ctre aceasta a resurselor<br />
financiare i a patrimoniului, toate în ansamblu influenînd negativ asupra activitii economicofinanciare<br />
a societii pe parcursul anilor 2005-2009, care s-a soldat cu pier<strong>de</strong>ri neacoperite.<br />
Combinatul <strong>de</strong> produse cerealiere „Cereale- Flor” S.A.<br />
Rezumat<br />
Auditul regularitii gestionrii patrimoniului public la Combinatul <strong>de</strong> produse cerealiere<br />
„Cereale-Flor” S.A. (CPC „Cereale-Flor” S.A., sau societatea) a relevat c, ani la rînd, activitatea<br />
economico-financiar a CPC „Cereale-Flor” S.A. s-a soldat cu pier<strong>de</strong>ri, fapt care a influenat<br />
negativ asupra eficienei tuturor activitilor <strong>de</strong>sfurate <strong>de</strong> entitate. Nerealizînd indicatorii ce<br />
caracterizeaz rentabilitatea vînzrilor, a activelor, cea economici cea financiar, societatea i-a<br />
redus posibilitile în ve<strong>de</strong>rea asigurrii unei activiti durabile, astfel utilizînd ineficient mijloacele<br />
materiale i financiare prevzute pentru <strong>de</strong>sfurarea activitii sale.<br />
Managementul economico-financiar la CPC „Cereale-Flor” S.A., precum i gestionarea<br />
patrimoniului public <strong>de</strong> ctre acesta au fost afectate <strong>de</strong> nerespectarea întocmai a normelor <strong>de</strong><br />
reglementare a disciplinei financiare, ceea ce a condiionat: încheierea neregulamentar a<br />
contractelor <strong>de</strong> credit i a contractelor <strong>de</strong> ipotec (gaj), precum i a unor contracte în <strong>de</strong>zavantajul<br />
societii; crearea condiiilor <strong>de</strong> înstrinare forat a patrimoniului; formarea unor datorii<br />
consi<strong>de</strong>rabile, cu un risc sporit <strong>de</strong> nerambursare a acestora; generarea incapacitii <strong>de</strong> plat; inerea<br />
evi<strong>de</strong>nei contabile cu <strong>de</strong>ficiene, toate acestea cauzînd <strong>de</strong>naturarea situaiilor patrimoniale<br />
raportate.<br />
Constatrile auditului<br />
La gestionarea resurselor financiare publice i a patrimoniului public CPC „Cereale-Flor”<br />
S.A. a admis unele nereguli i <strong>de</strong>ficiene:<br />
32 Hotrîrea Guvernului nr.241 din 03.03.2008 „Cu privire la reorganizarea unei întreprin<strong>de</strong>ri”.<br />
76
• Nerespectarea întocmai a normelor legale, ceea ce a condiionat nerealizarea indicatorilor<br />
economici i efectuarea <strong>de</strong> operaiuni economice neregulamentare.<br />
• Prin nerealizarea indicatorilor ce caracterizeaz rentabilitatea vînzrilor, a activelor, cea<br />
economic i cea financiar, societatea i-a redus posibilitile reale în ve<strong>de</strong>rea asigurrii unei<br />
activiti durabile i a <strong>de</strong>monstrat utilizarea ineficient a mijloacelor materiale i financiare<br />
prevzute pentru <strong>de</strong>sfurarea activitii sale, capacitatea sczut <strong>de</strong> a utiliza eficient capitalul<br />
propriu, toate acestea fiind condiionate <strong>de</strong> managementul ineficient din partea organelor <strong>de</strong><br />
conducere ale CPC „Cereale-Flor” S.A.<br />
• Analiza evoluiei indicatorilor economico-financiari <strong>de</strong>not creterea semnificativ a<br />
datoriilor pe termen scurt, aceasta diminuînd capacitatea real a societii <strong>de</strong> a-i onora obligaiunile<br />
fa <strong>de</strong> creditori i sporind riscul <strong>de</strong> pier<strong>de</strong>re a patrimoniului.<br />
• Consiliul societii i-a <strong>de</strong>pit atribuiile legale adoptînd <strong>de</strong>cizia <strong>de</strong> a solicita credite i <strong>de</strong><br />
a pune în gaj proprietatea CPC „Cereale-Flor” S.A. cu valoarea mai mare <strong>de</strong> 50% din valoarea<br />
activelor societii. Drept rezultat, încheierea cu BC „FinComBank” S.A. a contractelor <strong>de</strong> credit în<br />
sum total <strong>de</strong> 19,5 mil. lei i a contractelor <strong>de</strong> ipotec (gaj) în sum total <strong>de</strong> 26,2 mil.lei s-a<br />
realizat în lipsa hotrîrii adunrii generale a acionarilor, astfel fiind înclcate normele legale.<br />
Totodat, contractarea creditelor f o analiz economico-financiar exhaustiv a <strong>de</strong>terminat faptul<br />
societatea nu a fost în stare si onoreze obligaiunile <strong>de</strong> rambursare a creditelor, rmînînd<br />
datoare BC „FinComBank” S.A. cu 14,5 mil.lei pentru credite, plus dobînda aferent acestora, ceea<br />
ce genereaz riscul înstrinrii patrimoniului societii.<br />
• Prin <strong>de</strong>punerea în gaj a activelor în sum total <strong>de</strong> 2,1 mil.lei, în scopul asigurrii<br />
în<strong>de</strong>plinirii obligaiunilor asumate <strong>de</strong> ctre S.R.L. „Roma” pentru creditul contractat <strong>de</strong> la BC<br />
„FinComBank” S.A., conducerea CPC „Cereale-Flor” S.A. a creat riscul privind înstrinarea<br />
patrimoniului societii.<br />
• În urma încheierii contractelor cu condiii <strong>de</strong>zavantajoase, CPC „Cereale-Flor” S.A. a<br />
suportat cheltuieli suplimentare sub form <strong>de</strong> amenzi, penaliti i tax <strong>de</strong> stat în sum total <strong>de</strong> 2,0<br />
mil.lei i n-a obinut unele venituri <strong>de</strong> la realizarea produselor agricole în sum <strong>de</strong> 1,6 mil.lei, ceea<br />
ce a influenat negativ asupra situaiei economico-financiare a societii. Totodat, încheierea<br />
contractelor în <strong>de</strong>zavantajul societii a condiionat înaintarea unei aciuni în instana <strong>de</strong> ju<strong>de</strong>cat,<br />
soldat cu aplicarea sechestrului asupra unor imobile ale CPC „Cereale-Flor” S.A., aceasta generînd<br />
riscul înstrinrii patrimoniului acesteia.<br />
• Politicile <strong>de</strong> reglementare, precum i modalitatea <strong>de</strong> executare a cerinelor <strong>de</strong> înlturare a<br />
neregulilor constatate anterior n-au asigurat o gestionare eficient a tehnicii agricole din dotarea Î.S.<br />
„Servmecanagro-R”, neutilizat <strong>de</strong> aceast întreprin<strong>de</strong>re <strong>de</strong> sine sttor, dar transmis în arend<br />
CPC „Cereale-Flor” S.A., ceea ce a dus la formarea unor datorii consi<strong>de</strong>rabile în sum total <strong>de</strong><br />
27,5 mil.lei, cu un risc sporit <strong>de</strong> nerambursare a acestora Ageniei Rezerve Materiale, i a contribuit<br />
la generarea incapacitii <strong>de</strong> plat atît a CPC „Cereale-Flor” S.A., cît i a Î.S. „Servmecanagro-R”.<br />
• Nerespectarea preve<strong>de</strong>rilor regulamentare în managementul contabil a condiionat<br />
înregistrri neconforme ale operaiunilor economice efectuate, <strong>de</strong>ficiene în situaiile privind<br />
<strong>de</strong>contrile, fapt care a <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong>naturarea situaiilor patrimoniale raportate cu suma total <strong>de</strong><br />
4,7 mil. lei.<br />
Agenia „Moldsilva” (anii 2008-2009)<br />
Rezumat<br />
Auditul gestionrii patrimoniului public <strong>de</strong> ctre Agenia „Moldsilva” i 9 întreprin<strong>de</strong>ri<br />
subordonate, în perioada anilor 2008-2009, au scos în evi<strong>de</strong>n cazuri <strong>de</strong> nerespectare a<br />
reglementrilor legale, care au afectat calitatea gestiunii patrimoniului public, inclusiv a fondurilor<br />
forestier i cinegetic, precum i a mijloacelor provenite din activitatea economico-financiar a<br />
entitilor auditate. Neregularitile i abaterile constatate se datoreaz lipsei unui control intern<br />
eficient în cadrul ramurii silvice, precum i la întreprin<strong>de</strong>ri, imixtiunii conducerii Ageniei<br />
77
„Moldsilva” în activitatea întreprin<strong>de</strong>rilor din subordine, precum i lipsei responsabilitii din partea<br />
unor factori <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie la exercitarea atribuiilor funcionale. Multiplele nereguli admise la<br />
gestionarea patrimoniului public in i <strong>de</strong> imperfeciunile în cadrul normativ existent, care<br />
reglementeaz neuniform atribuirea drepturilor <strong>de</strong> gestionar al terenurilor fondului forestier. Ca<br />
urmare, fondul forestier a fost gestionat în paralel <strong>de</strong> ctre Agenia „Moldsilva” i întreprin<strong>de</strong>rile<br />
silvice, ceea ce a <strong>de</strong>terminat diminuarea responsabilitilor manageriale ale ambelor pi.<br />
Constatrile auditului<br />
• Nerealizarea pe <strong>de</strong>plin a tuturor msurilor prevzute în Planul general <strong>de</strong> aciuni privind<br />
implementarea Strategiei <strong>de</strong>zvoltrii durabile a sectorului forestier din Republica <strong>Moldova</strong>, precum<br />
i lipsa unei monitorizri i evaluri a rezultatelor obinute la implementarea per ansamblu a<br />
Strategiei, fapt ce condiioneaz apariia riscului <strong>de</strong> neasigurare a durabilitii sectorului forestier.<br />
• Pe parcursul anilor 2008-2009, gospodria silvic, prin intermediul Ageniei „Moldsilva”,<br />
a beneficiat <strong>de</strong> mijloace publice în valoare <strong>de</strong> 83,0 mil.lei, acestea fiind alocate <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat<br />
cu înclcarea preve<strong>de</strong>rilor legale, f o previziune clar privind direciile <strong>de</strong> utilizare, în lipsa<br />
programelor investiionale în domeniul fondurilor forestier si cinegetic, inclusiv în ce privete<br />
regenerarea i extin<strong>de</strong>rea acestora. De facto, <strong>de</strong>ficitul financiar pe ramur a fost acoperit cu mijloace<br />
bugetare, ceea ce condiioneaz <strong>de</strong>ficiene în ve<strong>de</strong>rea verificrii legalitii i eficienei gestionrii<br />
mijloacelor publice.<br />
• În timp ce gospodria silvic beneficia <strong>de</strong> alocaii bugetare, Agenia „Moldsilva” i<br />
întreprin<strong>de</strong>rile silvice nu administrau eficient procesul <strong>de</strong> acumulare a veniturilor proprii. La nivel<br />
<strong>de</strong> ramur, a lipsit un control eficient asupra procesului <strong>de</strong> punere în valoare i <strong>de</strong> recoltare a masei<br />
lemnoase, fapt care a creat premise <strong>de</strong> fraud i, implicit, <strong>de</strong> neîncasare <strong>de</strong>plin a veniturilor.<br />
Verificrile efectuate asupra unor volume <strong>de</strong> mas lemnoas au relevat o diminuare <strong>de</strong> circa 2 ori a<br />
volumelor respective, fa <strong>de</strong> cele real existente pe parchetele <strong>de</strong>stinate exploatrii, ceea ce, ulterior,<br />
permitea recolectarea ilicit a masei lemnoase.<br />
Managementul ineficient în domeniul prelucrrii masei lemnoase, precum i <strong>de</strong>inerea i<br />
utilizarea unui utilaj învechit în procesul dat au avut ca rezultat suportarea pier<strong>de</strong>rilor în sum total<br />
<strong>de</strong> 5,3 mil.lei.<br />
• Verificrile efectuate la 7 întreprin<strong>de</strong>ri silvice asupra legalitii i plenitudinii încasrii<br />
plilor <strong>de</strong> la arenda terenurilor fondului forestier au relevat lacune majore, care au avut ca impact<br />
nerealizarea veniturilor <strong>de</strong> la arenda terenurilor fondului forestier în sum total <strong>de</strong> 2,4 mil.lei,<br />
inclusiv la Î.S. „Bi” - 1,2 mil.lei. Concomitent, la Î.S. „Bi” au fost constatate elemente <strong>de</strong><br />
fraud, prin perfectarea <strong>de</strong> ctre factorii responsabili din cadrul întreprin<strong>de</strong>rii a unor contracte<br />
neautentice privind rezilierea contractelor <strong>de</strong> arend, în scopul omiterii veniturilor pasibile încasrii.<br />
• Nerespectarea procedurii reglementate la transmiterea în arend a terenurilor fondului<br />
forestier, la monitorizarea terenurilor forestiere i a executrii contractelor <strong>de</strong> arend a generat<br />
cazuri <strong>de</strong> gestionare neconform a acestora, inclusiv prin edificarea unor construcii neautorizate,<br />
astfel <strong>de</strong> <strong>de</strong>ficiene fiind constatate la Î.S. „Orhei”, Î.S. „Soroca”, Î.S. „Glo<strong>de</strong>ni” i Î.S. „ Hînceti”.<br />
Într-un mod <strong>de</strong>fectuos au fost atribuite în arend terenuri forestiere S.R.L. „Biotex-Com”,<br />
ca aceasta s prezinte planurile <strong>de</strong> management privind gestionarea lor, precum i f o<br />
inventariere a construciilor edificate anterior <strong>de</strong> alt arenda, cu transmiterea regulamentar a<br />
acestora în arend societii. Conducerea Î.S. „Orhei” a înclcat modul prestabilit la acordarea<br />
permisiunii S.R.L. „Biotex-Com” privind edificarea „Gospodriei Vîntorului” pe terenul fondului<br />
forestier în trupul <strong>de</strong> pdure „iganca”.<br />
• Agenia „Moldsilva”, în calitate <strong>de</strong> autoritate public <strong>de</strong> specialitate, finanat <strong>de</strong> la<br />
bugetul <strong>de</strong> stat, a acumulat i a administrat venituri din arenda patrimoniului statului, f a<br />
<strong>de</strong>termina statutul lor potrivit politicilor specifice procesului bugetar i f a le raporta ca mijloace<br />
speciale, fapt condiionat <strong>de</strong> carenele i reglementrile incomplete existente în actele normative<br />
referitor la statutul acestor mijloace. Ca urmare, Agenia „Moldsilva” nu a înaintat propuneri<br />
referitor la inclu<strong>de</strong>rea veniturilor în sum <strong>de</strong> 11,3 mil.lei la componenta bugetului <strong>de</strong> stat, ceea ce i-<br />
78
a permis s le utilizeze la latitudinea sa, ca venituri provenite din activiti <strong>de</strong> antreprenoriat. O<br />
parte din aceste mijloace, în sum <strong>de</strong> 1,3 mil.lei, au fost direcionate la suplimentarea cheltuielilor<br />
Ageniei „Moldsilva”, inclusiv pentru: achitarea nelegitim a unor ajutoare materiale angajailor,<br />
efectuarea unor cheltuieli neregulamentare pentru întreinerea transportului, procurarea<br />
autoturismelor, <strong>de</strong>sfurarea msurilor culturale etc.<br />
• Nu a existat o preocupare la nivel <strong>de</strong>cizional pentru utilizarea eficient a mijloacelor la<br />
extin<strong>de</strong>rea plantaiilor forestiere, inclusiv pe terenurile altor <strong>de</strong>intori, ceea ce a <strong>de</strong>terminat:<br />
- valorificarea fondurilor publice i veniturilor proprii pentru extin<strong>de</strong>rea suprafeelor cu<br />
vegetaie forestier în lipsa unei politici investiionale bine <strong>de</strong>terminate, cu elaborarea anual a unor<br />
programe care ar fi <strong>de</strong>finit atît costurile implicate la extin<strong>de</strong>re, cît i <strong>de</strong>limitarea clar a surselor <strong>de</strong><br />
finanare în acest scop;<br />
- utilizarea neeficient a mijloacelor în sum total <strong>de</strong> 2,9 mil.lei, inclusiv pentru plantarea<br />
unor terenuri care aparineau unor persoane fizice i juridice – 1,6 mil.lei, precum i a terenurilor<br />
agricole care nu necesitau ameliorare prin împdurire – 1,3 mil.lei;<br />
- neînregistrarea în evi<strong>de</strong>na contabil a mijloacelor în sum <strong>de</strong> 97,7 mil.lei ca cheltuieli<br />
pentru investiii capitale, fapt condiionat i <strong>de</strong> nepreve<strong>de</strong>rea acestor aspecte în politicile <strong>de</strong><br />
contabilitate ale întreprin<strong>de</strong>rilor silvice. Restituirea ctre AAPL a terenurilor f valoarea noucreat<br />
diminueaz responsabilitatea acestora pentru integritatea i gestionarea lor legali duce la o<br />
risip <strong>de</strong> mijloace financiare ale întreprin<strong>de</strong>rilor, inclusiv a mijloacelor bugetare. Astfel, verificrile<br />
în teren <strong>de</strong>not c unele suprafee extinse cu vegetaie forestieri restituite AAPL în realitate nu<br />
mai existau, fiind <strong>de</strong>vastate, iar altele erau utilizate ca puni;<br />
- lipsa unor reglementri referitor la procedura <strong>de</strong> trecere la pier<strong>de</strong>ri a culturilor silvice,<br />
inclusiv pe terenurile altor <strong>de</strong>intori. Nu au fost evaluate riscurile care au generat pier<strong>de</strong>ri ale<br />
culturilor silvice, acestea, în total pe ramur, fiind estimate în sum <strong>de</strong> 37,4 mil.lei, sau 14,9% din<br />
suma total a cheltuielilor.<br />
• Nejustificarea corespunztoare a beneficiilor obinute din aciunile iniiate în domeniul<br />
<strong>de</strong>zvoltrii sectorului cinegetic, precum i ilegalitile admise <strong>de</strong> factorii responsabili din cadrul<br />
întreprin<strong>de</strong>rilor silvice au condiionat cheltuieli ineficiente în sum total <strong>de</strong> 5,6 mil.lei, în urma<br />
aciunilor <strong>de</strong> repopulare cu mistrei, i <strong>de</strong> 1,8 mil.lei – în urma repopulrii cu fazani. Au fost<br />
constatate cazuri <strong>de</strong> procurare ilegal a mistreilor <strong>de</strong> la persoane fizice, cu eliberarea acestora în<br />
natur.<br />
• Lipsa unor proiecte investiionale argumentate financiar la utilizarea mijloacelor în sum<br />
total <strong>de</strong> 3,4 mil. lei <strong>de</strong> ctre Î.S. „Silva-Sud” i Î.S. „Bi” pentru construcia obiectivelor <strong>de</strong><br />
menire vîntoreasc „Casa Vîntorului”, ceea ce creeaz premise <strong>de</strong> apariie a riscului c<br />
întreprin<strong>de</strong>rile vor suporta pier<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> la exploatarea acestora.<br />
• Imixtiunea conducerii Ageniei „Moldsilva” în activitatea întreprin<strong>de</strong>rilor subordonate,<br />
prin emiterea <strong>de</strong> ordine, în baza crora acestea au efectuat cheltuieli filantropice i <strong>de</strong> sponsorizare<br />
(cu mas lemnoasi mijloace bneti) în sum total <strong>de</strong> 4,8 mil.lei.<br />
• S-au constatat cazuri <strong>de</strong> fraud în sum total <strong>de</strong> 150,2 mii lei la Î.S. „Orhei”, prin<br />
achitarea unor lucrri care nu au fost executate, precum i prin eliberarea mijloacelor bneti în<br />
lipsa documentelor justificative, acestea fiind restituite pe parcursul auditului.<br />
• Lipsa unor norme contabile specifice ramurii silviculturii, precum i a unei politici <strong>de</strong><br />
contabilitate bine <strong>de</strong>terminate i exhaustive, precum i unele abateri <strong>de</strong> la normele contabile<br />
prestabilite au avut ca rezultat raportarea incorect a rezultatelor activitii economico-financiare a<br />
întreprin<strong>de</strong>rilor silvice, precum i neînregistrarea în evi<strong>de</strong>na contabil a patrimoniului public.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
solicite Guvernului:<br />
- elaborarea propunerilor privind ajustarea legislaiei silvice, în ve<strong>de</strong>rea asigurrii<br />
gestionrii conforme i <strong>de</strong>zvoltrii durabile a sectorului forestier.<br />
79
- neadmiterea alocrii fondurilor publice <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat pentru gospodria silvic în<br />
lipsa programelor investiionale în domeniul fondurilor forestier i cinegetic.<br />
Gestiunea resurselor naturale subterane în anii 2007-2008<br />
Rezumat<br />
Auditul gestiunii resurselor naturale subterane la autoritile administraiei publice <strong>de</strong> toate<br />
nivelele a i<strong>de</strong>ntificat multiple iregulariti, ce <strong>de</strong>termin riscuri <strong>de</strong> utilizare ineficient i<br />
neasigurarea unei folosiri durabile a resurselor naturale subterane:<br />
- gestiunea ineficient a resurselor naturale subterane, neexercitarea conform a<br />
competenelor stabilite prin lege, atît la nivelul autoritilor administraiei publice centrale, cît i<br />
locale, precum i neexercitarea funciilor <strong>de</strong> control în domeniu, care au dus la prejudicierea<br />
mediului înconjurtor i a bugetului public naional;<br />
- imperfeciunea cadrului legislativ-normativ, ne<strong>de</strong>finirea exhaustiv a competenelor<br />
organelor autoritilor administraiei publice centrale în materie <strong>de</strong> politici în domeniul gestiunii<br />
resurselor naturale subterane, care au dus la exploatarea necontrolat a resurselor naturale<br />
subterane, necoordonarea mecanismelor <strong>de</strong> evi<strong>de</strong>n, reglementare i control;<br />
- neconlucrarea între autoritile administraiei publice <strong>de</strong> toate nivelele la gestiunea<br />
resurselor naturale subterane care a dus la crearea unui cadru <strong>de</strong> activitate în acest domeniu ce<br />
favorizeaz extragerea ilegal a substanelor minerale utile i <strong>de</strong>termin riscul <strong>de</strong> poluare a apelor<br />
subterane.<br />
- exclu<strong>de</strong>rea continu a terenurilor din circuitul agricol i silvic i lipsa reglementrilor i a<br />
controlului la capitolul recultivare a terenurilor, fapt ce <strong>de</strong>termin diminuarea permanent a<br />
suprafeelor <strong>de</strong> terenuri cu <strong>de</strong>stinaie agricol.<br />
Constatrile auditului<br />
Probele <strong>de</strong> audit acumulate <strong>de</strong> la 4 autoriti ale administraiei publice <strong>de</strong> nivel central, 17<br />
autoriti ale administraiei publice locale <strong>de</strong> nivelul II i 17 subdiviziuni ale IES, 84 <strong>de</strong> AAPL <strong>de</strong><br />
nivelul I, 103 ageni economici (inclusiv 59 beneficiari ai subsolului i 44 ai apelor subterane)<br />
<strong>de</strong>not prezena urmtoarelor abateri i <strong>de</strong>ficiene în procesul <strong>de</strong> gestionare a resurselor naturale<br />
subterane.<br />
‣ În domeniul substanelor minerale utile<br />
1. Realizarea atribuiilor <strong>de</strong> control i monitorizare a autoritilor centrale <strong>de</strong><br />
specialitate la un nivel redus i cu abordri contradictorii a generat multiple abateri<br />
• În perioada anilor 2007-2008, activitatea <strong>de</strong> control a gestiunii substanelor minerale utile,<br />
în contextul existenei unui cadru legal incert, s-a caracterizat prin eludarea autoritilor abilitate<br />
(MERN, IES, AGeoM, Inspecia minier-tehnic) <strong>de</strong> la în<strong>de</strong>plinirea atribuiilor legale, ce a generat<br />
lipsa verificrii modului <strong>de</strong> folosire a subsolului în anii 2007-2008.<br />
• Statul n-a <strong>de</strong>inut, în perioada auditat, propuneri elaborate cu privire la strategia <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>zvoltare durabil a ramurii <strong>de</strong> extragere a substanelor minerale utile. Organele abilitate (MERN,<br />
AAPL) nu au stabilit limitele i condiiile <strong>de</strong> folosire a substanelor minerale utile, ceea ce<br />
condiioneaz riscul <strong>de</strong> utilizare iraional a acestora.<br />
• Dei în perioada auditat preve<strong>de</strong>rile legale 33 nu permiteau proiectarea i exploatarea<br />
mintelor <strong>de</strong> substane minerale utile pe sectoare aparte, mai multe zminte se exploateaz <strong>de</strong><br />
tre 2, 3 sau chiar 7 ageni economici, ce <strong>de</strong>termin riscul <strong>de</strong> exploatare ineficient a acestor<br />
minte.<br />
33 Art.27 din Codul subsolului nr.1511-XII din 15.06.1993 (cu modificrile ulterioare; în continuare – Codul<br />
subsolului). Abrogat la 17.07.2009 prin Legea nr.3-XVI din 02.02.2009.<br />
80
• În prezent sînt mai multe perimetre miniere care nu se exploateaz timp în<strong>de</strong>lungat, iar<br />
Ministerul i AGeoM n-au aplicat normele existente privind iniierea retragerii acestora.<br />
• Datele autoritilor centrale <strong>de</strong> specialitate difer esenial una <strong>de</strong> alta, ceea ce nu permite<br />
oferirea unor informaii veridice. Astfel, potrivit informaiei prezentate <strong>de</strong> ctre IES, la 31.12.2008,<br />
erau înregistrate oficial 43 <strong>de</strong> mine i 107 cariere, iar conform informaiei prezentate <strong>de</strong> Inspecia<br />
minier-tehnic, la aceeai dat erau înregistrate 163 <strong>de</strong> perimetre miniere valabile, 20 <strong>de</strong> perimetre<br />
miniere eliberate <strong>de</strong> ctre AAPL i 22 <strong>de</strong> perimetre miniere pentru exploatarea excavaiilor în alte<br />
scopuri.<br />
• Datele înregistrate în Fondul <strong>de</strong> stat <strong>de</strong> informaii privind subsolul i cadastrul <strong>de</strong> stat ale<br />
obiectivelor <strong>de</strong> folosire a subsolului nu corespund realitii, <strong>de</strong>oarece în perioada anilor 2007-2008,<br />
contrar preve<strong>de</strong>rilor legale 34 , unii beneficiari ai subsolului n-au prezentat drile <strong>de</strong> seam necesare.<br />
Fondurile <strong>de</strong> informaii privind subsolul sînt inute <strong>de</strong> ctre AGeoM în lipsa unui sistem<br />
informaional automatizat i a reglementrilor privind tipul i modul <strong>de</strong> înregistrare a acestor date i<br />
nu sînt accesibile altor autoriti publice (IES, AAPL, SFS), acestea fiind obligate sin o evi<strong>de</strong>n<br />
paralel, ce <strong>de</strong>termin dublarea activitii organelor respective, iar datele din aceste evi<strong>de</strong>ne difer<br />
unele <strong>de</strong> altele.<br />
• Majoritatea agenilor economici supui auditului nu reflect în rapoartele financiare<br />
valoarea substanelor minerale utile aflate în gestiunea lor. Ca rezultat, valoarea patrimoniului <strong>de</strong><br />
stat (zmintelor <strong>de</strong> substane minerale utile), gestionat <strong>de</strong> ageni economici, nu este cunoscut.<br />
• Explorrile geologice se efectueaz f ca beneficiarul s <strong>de</strong>in dreptul <strong>de</strong> posesie i<br />
folosin asupra terenurilor i în lipsa capacitii acestuia <strong>de</strong> a efectua exploatarea substanelor<br />
minerale utile, ce duce la extragerea neraional a substanelor minerale utile i la apariia unor<br />
conflicte între posesorii perimetrelor miniere i/sau proprietarii terenurilor. Astfel <strong>de</strong> situaii au fost<br />
constatate în raionul Ungheni, acestea fiind <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> atitudini neconforme ale organelor<br />
abilitate în domeniu (Comisia <strong>de</strong> stat pentru rezervele <strong>de</strong> substane minerale utile i Î.S.<br />
„EHGeoM”).<br />
• Efectuarea explorrii subsolului din sursele agenilor economici i procurarea <strong>de</strong> ctre<br />
acetia a terenurilor, înainte <strong>de</strong> începerea explorrii subsolului, exclu<strong>de</strong> posibilitatea transmiterii<br />
mîntului pentru exploatare industrial în baz <strong>de</strong> concurs.<br />
• Folosirea neautorizat a terenurilor aferente carierelor la majoritatea întreprin<strong>de</strong>rilor<br />
miniere auditate.<br />
• Utilizarea terenurilor în scopuri miniere se face f a efectua schimbarea <strong>de</strong>stinaiei<br />
terenurilor i f a achita pier<strong>de</strong>rile cauzate <strong>de</strong> exclu<strong>de</strong>rea terenurilor din categoriile <strong>de</strong> terenuri cu<br />
<strong>de</strong>stinaie agricoli ale fondului silvic, iar autoritile abilitate cu monitorizarea acestei situaii nu<br />
<strong>de</strong>in informaii veridice la acest capitol i nu întreprind msuri pentru curmarea acestor ilegaliti.<br />
• Recultivarea terenurilor afectate <strong>de</strong> extragerea mineralelor utile se efectueaz sporadic.<br />
Din suprafaa <strong>de</strong> 885,24 ha <strong>de</strong> terenuri pe care la 31.12.2008 s-a finalizat exploatarea substanelor<br />
minerale utile, pentru perioada anilor 2007-2008, <strong>de</strong> ctre beneficiari au fost planificate spre<br />
recultivare 231,53 ha, îns s-au recultivat doar 78,57 ha, sau 34% din suprafaa planificat.<br />
• Nu este <strong>de</strong>terminat instituia responsabil <strong>de</strong> gestiunea excavaiilor miniere (minelor)<br />
dup extragerea substanelor minerale utile. Astfel, nu sînt aprobate reglementri ale modului <strong>de</strong><br />
conservare i transmitere pentru gestionare ulterioar a minelor. La 31.12.2008,<br />
suprafaa excavaiilor miniere în care s-a terminat exploatarea substanelor minerale utile constituia<br />
250,9 ha.<br />
• Deeurile <strong>de</strong> la întreprin<strong>de</strong>rile miniere, care trebuiau utilizate la recultivarea terenurilor,<br />
sînt stocate pe terenurile adiacente minelor i carierelor, ocupînd suprafee <strong>de</strong> teren fertil, ceea ce<br />
genereaz poluarea continu a resurselor acvatice, <strong>de</strong>gradarea solurilor i utilizarea neraional a<br />
resurselor funciare. Nefiind stabilite cerine clare fa <strong>de</strong> agenii economici privind utilizarea<br />
34 Art.14 alin.(3) lit.f); art.31 alin.(1) lit.f) din Codul subsolului i cerinele ce <strong>de</strong>riv din Hotrîrea Guvernului nr.418<br />
din 17.04.2007.<br />
81
<strong>de</strong>eurilor, nu poate fi realizat Programul naional <strong>de</strong> valorificare a <strong>de</strong>eurilor. Volumul <strong>de</strong>eurilor<br />
<strong>de</strong> producie acumulate <strong>de</strong> întreprin<strong>de</strong>rile miniere, la 31.12.2008, constituia 43861,5 mii m 3 .<br />
• Lipsa unei abordri univoce din partea organelor centrale <strong>de</strong> specialitate (MERN i<br />
Ministerul Transporturilor i Infrastructurii Drumurilor) a dus la extragerea neautorizat a 186,4 mii<br />
m 3 <strong>de</strong> nisip din rîurile Prut i Nistru <strong>de</strong> ctre Î.S. „Portul Fluvial Ungheni”, în valoare <strong>de</strong> 9,0 mil.lei,<br />
pentru care n-au fost calculate taxe pentru extragerea substanele minerale utile în sum <strong>de</strong> 393,2<br />
mii lei. Calculele <strong>de</strong>not c intermediarul S.R.L. „Sampdoria”, în anii 2007-2008, a obinut <strong>de</strong> la<br />
realizarea nisipului procurat <strong>de</strong> la Î.S. ”Portul Fluvial Ungheni” un venit absolut exprimat prin<br />
diferena <strong>de</strong> pre la procurare i realizare în sum <strong>de</strong> 2093,5 mii lei, în timp ce Î.S. „Portul Fluvial<br />
Ungheni”, în anul 2007, în urma comercializrii nisipului, a activat în pier<strong>de</strong>ri.<br />
• Î.S. „Calea Ferat din <strong>Moldova</strong>” a efectuat extragerea substanelor minerale utile cu<br />
nerespectarea legislaiei în vigoare. Astfel, la construcia tronsonului <strong>de</strong> cale ferat „Cahul-<br />
Giurgiuleti”, la <strong>de</strong>cizia consiliilor locale din raionul Cahul (s. Crihana Veche, com. Manta, s.<br />
Vadul lui Isac, s. Colibai, s. Cîlia Prut, s. Brînza, s. Slobozia Mare), au fost exploatate cariere <strong>de</strong><br />
„grunt” pe o suprafa <strong>de</strong> 40,13 ha. AAPL, la atribuirea acestor terenuri pentru extracia<br />
substanelor minerale utile, i-au <strong>de</strong>pit atribuiile existente, iar Î.S. „Calea Ferat din <strong>Moldova</strong>” n-<br />
a respectat procedurile existente pentru obinerea legal a dreptului <strong>de</strong> exploatare a acestor<br />
substane. Î.S. „Calea Ferat din <strong>Moldova</strong>” a extras neautorizat substane minerale utile (circa 1,9<br />
mil. m 3 ) i nu a calculat i achitat, în anii 2007-2008, taxe pentru extragerea resurselor naturale, iar<br />
organele abilitate cu gestiunea resurselor naturale (Ministerul, IES) n-au întreprins msuri pentru<br />
neadmiterea acestor neregulariti.<br />
Datele referitor la situaia privind recultivarea acestor terenuri sînt contradictorii. Astfel,<br />
Agenia Ecologic Cahul consi<strong>de</strong>r c terenurile carierelor utilizate au fost recultivate i sînt<br />
folosite ca puni, iar Serviciul Relaii Funciare i Cadastru al Consiliului raional Cahul a prezentat<br />
informaii ce atest c aceste terenuri nu au fost recultivate.<br />
• Dei legislaia în vigoare preve<strong>de</strong> obligativitatea înregistrrii proiectelor <strong>de</strong> explorri<br />
geologice, cu prezentarea ulterioar a rezultatelor acestora ctre AGeoM, în perioada auditat,<br />
filiala din <strong>Moldova</strong> a Companiei „Re<strong>de</strong>co” LTD (SUA) nu a prezentat asemenea rapoarte pe<br />
proiectele <strong>de</strong> explorri geologice înregistrate la AGeoM, termenul <strong>de</strong> executare a crora a fost<br />
<strong>de</strong>pit înc în anii 1999-2008. La solicitrile înaintate <strong>de</strong> organele abilitate rapoartele aa i n-au<br />
fost prezentate.<br />
Neajustarea Acordului <strong>de</strong> concesiune dintre Guvernul <strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong> i Compania <strong>de</strong><br />
exploatare a resurselor „Re<strong>de</strong>co” LTD în ve<strong>de</strong>rea cercetrii i exploatrii resurselor <strong>de</strong> ei i gaze<br />
în Republica <strong>Moldova</strong> la cadrul legal existent 35 , la recomandrile Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> 36 au condiionat<br />
faptul ca Companiile „Re<strong>de</strong>co” LTD i S.R.L. „Valiexchimp” au activat incert. De asemenea,<br />
Acordul <strong>de</strong> concesiune întrunete clauze ce nu se regsesc în Codul fiscal, Legea cu privire la<br />
concesiuni i Legea privind preul normativ i modul <strong>de</strong> vînzare-cumprare a pmîntului 37 în ce<br />
privete scutirea <strong>de</strong> alte taxe, impozite i pli.<br />
Acordul <strong>de</strong> concesiune nu a stabilit clar modalitatea <strong>de</strong> calculare, achitare i raportare a<br />
plii <strong>de</strong> arend pentru utilizarea subsolului, precum i modul <strong>de</strong> calculare a termenului <strong>de</strong><br />
exploatare a petrolului i gazelor, care servete ca baz pentru stabilirea mrimii cotei plii <strong>de</strong><br />
arend pentru utilizarea subsolului.<br />
35 Legea nr.534-XIII din 13.07.1995 „Cu privire la concesiuni” (cu modificrile ulterioare; în continuare – Legea cu<br />
privire la concesiuni).<br />
36 Hotrîrea Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> nr.4 din 11.01.2002 „Privind rezultatele controlului asupra nivelului <strong>de</strong> executare a<br />
obligaiunilor contractuale, prevzute în Acordul <strong>de</strong> concesiune, încheiat la 06.07.95 între Guvernul <strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong><br />
i Compania <strong>de</strong> explorare i exploatare a resurselor „REDECO” L.T.D. (SUA) în ve<strong>de</strong>rea cercetrii i exploatrii<br />
resurselor <strong>de</strong> ei i gaze în Republica <strong>Moldova</strong>”.<br />
37 Legea nr.1308-XIII din 25.07.1997 „Privind preul normativ i modul <strong>de</strong> vînzare-cumprare a pmîntului (cu<br />
modificrile ulterioare; în continuare – Legea nr.1308-XIII).<br />
82
Guvernul n-a inut cont <strong>de</strong> aceste incertitudini i prin Hotrîrea Guvernului nr.1102 din<br />
10.10.2007 a acceptat transmiterea în cesiune <strong>de</strong> ctre Compania „Re<strong>de</strong>co” LTD ctre<br />
„Valiexchimp” S.R.L. a tuturor drepturilor i obligaiilor ce <strong>de</strong>curg din Acordul <strong>de</strong> concesiune, cu<br />
excepia drepturilor i obligaiilor privind prospeciunea i explorarea resurselor <strong>de</strong> ei i gaze, f<br />
a ajusta Acordul respectiv la condiiile actuale.<br />
2. Autoritile administraiilor publice locale au gestionat resursele naturale cu o<br />
capacitate redus<br />
• AAPL <strong>de</strong> nivelul I i II, în perioada anilor 2007-2008, nu au efectuat controale asupra<br />
folosirii i proteciei subsolului, nu au eliberat perimetre miniere (inclusiv pentru exploatarea<br />
mintelor <strong>de</strong> substane minerale utile larg rspîndite), nu au supravegheat lucrrile <strong>de</strong> exploatare<br />
a subsolului, nu au verificat respectarea limitelor <strong>de</strong> folosire a acestora.<br />
• AAPL nu dispun <strong>de</strong> informaii oficiale i veridice privind:<br />
- existena zmintelor <strong>de</strong> substane minerale utile i apelor subterane pe teritoriul<br />
acestora;<br />
- cadastrul resurselor subsolului, evi<strong>de</strong>na extraciei i prelucrrii zmintelor;<br />
- aprobarea limitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a <strong>de</strong>eurilor <strong>de</strong> producie sau menajere;<br />
- cavitile naturale i artificiale existente pe teritoriul acestora;<br />
- compensarea <strong>de</strong> ctre beneficiarii subsolului a pier<strong>de</strong>rilor privind exclu<strong>de</strong>rea din circuitul<br />
agricol a terenurilor pe care sînt amplasate carierele i minele;<br />
- existena proiectelor <strong>de</strong> restabilire a fertilitii terenurilor pe care sînt amplasate cariere.<br />
• Neonorîndu-i obligaiile privind protecia subsolului, unele AAPL <strong>de</strong> nivelul I, prin<br />
<strong>de</strong>ciziile adoptate, au facilitat exploatarea neautorizat a carierelor, permiînd extragerea<br />
substanelor minerale utile f ca beneficiarul s dispun <strong>de</strong> perimetru minier i licen.<br />
3. În timp ce în unele ri taxele pentru folosirea resurselor naturale reprezint<br />
venituri importante în buget, în Republica <strong>Moldova</strong> acestea sînt nesemnificative, constituind<br />
cca 0,15% din veniturile încasate în bugetul consolidat.<br />
• La încasarea veniturilor din taxele pentru folosirea resurselor naturale exist rezerve, care<br />
pot fi valorificate prin modificarea bazei <strong>de</strong> calcul a acestor taxe. În anul 2008, doar o întreprin<strong>de</strong>re<br />
minier a obinut profit brut <strong>de</strong> la extracia substanelor minerale utile <strong>de</strong> 44,1 mil.lei (înregistrînd<br />
un profit net <strong>de</strong> 36,2 mil. lei), pe cînd încasrile totale la buget din taxa pentru extragerea<br />
mineralelor utile au constituit 9,8 mil. lei.<br />
• Stabilirea taxelor pe unitate <strong>de</strong> volum extras i pe suprafaa excavaiilor miniere folosite<br />
în alte tipuri <strong>de</strong> antreprenoriat ar facilita administrarea fiscal a acestor taxe i ar înltura necesitatea<br />
unor noiuni ca „valoarea <strong>de</strong> bilan a construciilor subterane exploatate” i „costul mineralelor utile<br />
extrase” care, din lipsa unei metodologii <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare a acestora, genereaz interpretri diferite<br />
din partea agenilor economici i le permit s se eschiveze <strong>de</strong> la achitarea taxelor în buget. Astfel, s-<br />
a constatat c costul unei uniti <strong>de</strong> msur a substanelor minerale utile extrase difer esenial <strong>de</strong> la<br />
o întreprin<strong>de</strong>re la alta. De exemplu, în anul 2008, costul unui metru cub <strong>de</strong> nisip pentru construcie<br />
varia <strong>de</strong> la 17,4 lei pîn la 135,9 lei; <strong>de</strong> piatr spart – <strong>de</strong> la 20,0 lei pîn la 137,0 lei; piatr brut –<br />
<strong>de</strong> la 3,9 lei pîn la 204,6 lei; piatr <strong>de</strong> calcar tiat (cotele) – <strong>de</strong> la 47,2 lei pîn la 375,4 lei;<br />
prundi – <strong>de</strong> la 9,5 lei la 75,6 lei.<br />
• Suma taxelor pentru exploatarea construciilor subterane în scopul <strong>de</strong>sfurrii activitii<br />
<strong>de</strong> întreprinztor, încasate în buget, nu corespun<strong>de</strong> valorii patrimoniului <strong>de</strong> stat utilizat <strong>de</strong> aceti<br />
beneficiari, existînd rezerve pentru încasarea taxei respective (conform calculelor echipei <strong>de</strong> audit)<br />
în sum <strong>de</strong> circa 8 mil.lei. Astfel, din 24 <strong>de</strong> beneficiari ai perimetrelor miniere valabile (cu<br />
suprafaa <strong>de</strong> 618,4 ha), acordate pentru exploatarea construciilor subterane, au <strong>de</strong>clarat i au achitat<br />
taxe numai 7 beneficiari, din care doar un agent economic care <strong>de</strong>ine 2% din perimetrele acordate,<br />
sau 12,2 ha, a calculat taxe în sum <strong>de</strong> 167,8 mii lei, sau 98% din suma taxelor calculate în anul<br />
2008.<br />
83
‣ În domeniul apelor subterane<br />
• Organele împuternicite cu evi<strong>de</strong>na i controlul strii apelor subterane (AGeoM, IES,<br />
AAPL) nu conlucreazi nu confrunt informaiile <strong>de</strong>inute, ce <strong>de</strong>termin lipsa unor date veridice<br />
privind utilizarea son<strong>de</strong>lor, nivelul <strong>de</strong> asigurare cu ap a populaiei i starea apelor subterane la<br />
toate autoritile responsabile. Astfel, inventarierea son<strong>de</strong>lor arteziene <strong>de</strong> captare a apei subterane<br />
din republic a început în anul 1999 i continu pîn în prezent. Rezultatele inventarierii i alte<br />
informaii <strong>de</strong>inute privind starea son<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> captare a apei nu sînt înregistrate într-o baz <strong>de</strong> date i<br />
nu sînt sistematizate pentru a putea fi folosite i <strong>de</strong> alte autoriti interesate (IES, Agenia „Apele<br />
Moldovei”, AAPL, CMP). AAPL nu înregistreaz regulamentar în evi<strong>de</strong>na contabil son<strong>de</strong>le <strong>de</strong><br />
captare a apei.<br />
• De ctre subdiviziunile IES controlul privind captarea apelor subterane se efectueaz, <strong>de</strong><br />
regul, la momentul solicitrii autorizaiei pentru folosirea special a apei, iar starea tehnicoecologic<br />
a son<strong>de</strong>lor neexploatabile i la care lipsete autorizaia <strong>de</strong> folosire special a apei nu este<br />
monitorizat cu regularitate <strong>de</strong> IES.<br />
• Subdiviziunile IES nu au aplicat, conform competenelor atribuite legal, pîrghiile <strong>de</strong><br />
sancionare administrativ pe fapte contravenionale în domeniul <strong>de</strong> folosire special a apei. În anul<br />
2008, din 2195 <strong>de</strong> son<strong>de</strong> exploatate în republic, autorizaie <strong>de</strong> folosire special a apei aveau 1159<br />
<strong>de</strong> son<strong>de</strong>, sau 52,8%.<br />
• Nu sînt pe <strong>de</strong>plin implementate reglementrile, conform crora, la baza politicii statului în<br />
domeniul alimentrii cu ap potabil se afl satisfacerea necesitilor <strong>de</strong> ap potabil prin<br />
<strong>de</strong>zvoltarea prepon<strong>de</strong>rent a sistemelor centralizate, iar forarea <strong>de</strong> noi son<strong>de</strong> arteziene pentru<br />
utilizarea apelor subterane se interzice f acordul organizaiilor ce presteaz servicii <strong>de</strong> alimentare<br />
centralizat cu ap.<br />
• Conform preve<strong>de</strong>rilor Codului fiscal, stabilirea taxei pentru ap se face în <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>n <strong>de</strong><br />
modul <strong>de</strong> utilizare a apei (<strong>de</strong>stinat îmbutelierii, folosit <strong>de</strong> hidrocentrale, alte scopuri), ceea ce nu<br />
se coroboreaz cu modul <strong>de</strong> evi<strong>de</strong>n a zmintelor <strong>de</strong> ape subterane existent la AGeoM, dup<br />
sursele <strong>de</strong> captare (<strong>de</strong> suprafa sau subterane) i/sau dup calitile acesteia (potabil, tehnic,<br />
natural i mineral), <strong>de</strong>terminînd utilizarea ineficient a resurselor <strong>de</strong> ap i diminuarea taxei<br />
pentru ap pentru agenii economici care utilizeaz apa la producerea buturilor alcoolice i<br />
nealcoolice în comparaie cu cei care îmbuteliaz ape naturale i <strong>de</strong> mas.<br />
Ca rezultat al acestor inexactiti, Serviciul Fiscal <strong>de</strong> Stat a aplicat preve<strong>de</strong>rile Codului fiscal<br />
privind calcularea taxei pentru ap folosit pentru îmbutelierea apei cu adaos <strong>de</strong> zahr i îndulcitori<br />
sau arome, difereniat pentru diferii ageni economici, ce provoac riscul neîncasrii veniturilor în<br />
bugetul public naional. Astfel, S.R.L. „Gelibert”, în anii 2007 i 2008, a diminuat taxa spre plat în<br />
rime <strong>de</strong> 236,0 mii lei.<br />
• Calcularea i achitarea taxei pentru ap s-a efectuat, în unele cazuri, cu abateri <strong>de</strong> la<br />
preve<strong>de</strong>rile legale (art. 302-305 din Codul fiscal). Ca rezultat, auditul a constatat diminuarea taxei<br />
pentru ap în sum <strong>de</strong> 86,6 mii lei.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
- reexamineze legislaia în domeniu ce reglementeaz administrarea (prospeciunea,<br />
explorarea i exploatarea) resurselor naturale subterane (substanelor minerale utile i apelor<br />
subterane) în ve<strong>de</strong>rea eliminrii contradiciilor, incertitudinilor i golurilor din cadrul legal<br />
existent.<br />
- modifice baza <strong>de</strong> calcul a taxei pentru resursele naturale în <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>n <strong>de</strong> volumul <strong>de</strong><br />
substane minerale utile extrase, coroborat cu preul <strong>de</strong> pia al acestora, precum i în <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong> suprafaa <strong>de</strong> utilizare a excavaiilor subterane.<br />
- monitorizeze activitatea Guvernului în acest domeniu, cu solicitarea elaborrii unui<br />
program <strong>de</strong> utilizare durabil a resurselor naturale subterane.<br />
84
CAPITOLUL V. Audite ale performanei<br />
Auditul performanei este o extin<strong>de</strong>re recent a domeniului <strong>de</strong> aplicare a auditului<br />
financiar. Potrivit standar<strong>de</strong>lor INTOSAI, auditul performanei reprezint o evaluare in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt a<br />
surii în care o activitate, un program sau o instituie funcioneaz în mod eficient i eficace, cu<br />
respectarea principiului economicitii.<br />
Scopul auditului performanei este <strong>de</strong> a oferi informaii relevante în ceea ce privete<br />
modalitatea <strong>de</strong> implementare i consecinele activitilor publice. Astzi nu mai este suficient ca<br />
banii publici s fie cheltuii conform preve<strong>de</strong>rilor legale. Acetia trebuie utilizai i în condiii <strong>de</strong><br />
economicitate, eficieni eficacitate.<br />
Avînd un mandat clar prevzut <strong>de</strong> legea sa organic, <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> implementeaz, pe<br />
parcursul ultimilor 2 ani, cele mai mo<strong>de</strong>rne practici <strong>de</strong> auditare a performanei, utilizate pe plan<br />
internaional, venind în întîmpinarea necesitilor societii moldoveneti <strong>de</strong> a utiliza optim<br />
mijloacele publice, inclusiv fondurile provenite din asistena financiar a Uniunii Europene i a<br />
altor organisme internaionale.<br />
În perioada <strong>de</strong> raportare, <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a realizat 5 audite ale performanei la 39 <strong>de</strong><br />
entiti, finalizate cu rapoarte <strong>de</strong> audit, ale cror constatri, concluzii i recomandri, dup ce s-au<br />
discutat i clarificat în cadrul entitilor respective, precum i în cadrul edinelor plenare ale Curii<br />
<strong>de</strong> <strong>Conturi</strong>, au fost înaintate Parlamentului, Guvernului i autoritilor publice centrale i locale<br />
implicate. Trei din cele cinci audite ale performanei realizate au rezultat din asumarea <strong>de</strong> ctre<br />
Republica <strong>Moldova</strong> a unor angajamente fa <strong>de</strong> Comisia Uniunii Europene, precum i din<br />
angajamentele asumate <strong>de</strong> ctre <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> fa <strong>de</strong> INTOSAI i partenerii <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare<br />
strategici vizeaz urmtoarele domenii <strong>de</strong> interes public:<br />
‣ sistemul asistenei sociale;<br />
‣ sistemul <strong>de</strong> asisten medical primar;<br />
‣ mediul ambiant (gestionarea <strong>de</strong>eurilor menajere soli<strong>de</strong>).<br />
Alte 2 audite ale performanei au vizat domeniul viti-vinicol, care reprezint un sector<br />
important al economiei naionale.<br />
V.1. Auditul performanei sistemului <strong>de</strong> asisten social: „Mai exist oportuniti<br />
pentru a îmbuni eficiena i eficacitatea procesului <strong>de</strong> acordare a ajutorului<br />
social”<br />
Asistena social este o component a sistemului naional <strong>de</strong> protecie social, în cadrul<br />
ruia statul i societatea civil se angajeaz s previn, s limiteze sau s înlture efectele<br />
temporare sau permanente ale unor evenimente consi<strong>de</strong>rate drept riscuri sociale, care pot genera<br />
marginalizarea ori exclu<strong>de</strong>rea social a persoanelor i a familiilor aflate în dificultate.<br />
Conform Legii asistenei sociale 38 , dreptul la asisten social se acord cetenilor<br />
<strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong> în funcie <strong>de</strong> nivelul venitului global al unei persoane.<br />
Sistemul <strong>de</strong> acordare a asistenei sociale a fost i înc este unul bazat pe principiul categorial<br />
(circa 13 tipuri <strong>de</strong> prestaii sociale bneti), f a se ine cont <strong>de</strong> nivelul <strong>de</strong> venituri i al bunstrii,<br />
nivelul <strong>de</strong> trai i <strong>de</strong> necesitile specifice ale beneficiarilor.<br />
Pentru a asigura înlturarea inechitii sociale prin reorientarea resurselor ctre cele mai<br />
nevoiae pturi ale populaiei, precum i în scopul realizrii angajamentelor asumate în cadrul<br />
Programului <strong>de</strong> reforme pentru creterea economici reducerea sciei în <strong>Moldova</strong>, susinut <strong>de</strong><br />
Banca Mondial, Guvernul a adoptat Concepia eficientizrii sistemului <strong>de</strong> asisten social i<br />
Programul <strong>de</strong> eficientizare a sistemului <strong>de</strong> asisten social pe anii 2008-2010.<br />
Elaborarea i implementarea noului mecanism <strong>de</strong> plat a ajutorului social, bazat pe<br />
evaluarea venitului global mediu lunar, calculat pentru o familie, i a venitului lunar minim<br />
38 Legea asistenei sociale nr.547-XV din 25.12.2003.<br />
85
garantat, au servit drept temei pentru adoptarea <strong>de</strong> ctre Parlament, la 13 iunie 2008, a Legii cu<br />
privire la ajutorul social.<br />
Legea cu privire la ajutorul social 39 reglementeaz cadrul legal privind garantarea<br />
posibilitilor egale pentru familiile <strong>de</strong>favorizate prin acordarea unui ajutor social la un nivel<br />
garantat <strong>de</strong> stat. Scopul acestei legi este asigurarea unui venit lunar minim garantat pentru familiile<br />
<strong>de</strong>favorizate prin acordarea unui ajutor social stabilit în conformitate cu evaluarea venitului global<br />
mediu lunar al fiecrei familii i cu necesitatea acesteia în asisten social.<br />
Stadiul <strong>de</strong> implementare a legii<br />
Legea cu privire la ajutorul social preve<strong>de</strong> trecerea treptat la noul sistem <strong>de</strong> asisten<br />
social, dup cum urmeaz:<br />
a) pentru familiile cu cel puin un membru încadrat într-un grad <strong>de</strong> invaliditate – <strong>de</strong> la<br />
01.10.2008;<br />
b) pentru familiile cu unul sau mai muli copii – <strong>de</strong> la 01.01.2009;<br />
c) pentru celelalte familii – <strong>de</strong> la 01.07.2009.<br />
Ministerul Muncii, Proteciei Sociale i Familiei (MMPSF), care dirijeaz procesul <strong>de</strong><br />
elaborare i implementare a politicii statului în domeniul asistenei sociale, a înregistrat progrese<br />
consi<strong>de</strong>rabile în implementarea legii menionate:<br />
În <strong>de</strong>cembrie 2008 au fost alocai din bugetul <strong>de</strong> stat, ca ajutor social, 50,0 mii lei. Pentru<br />
anul 2009, <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat a fost preconizat suma <strong>de</strong> 116,1 mil.lei, pentru achitarea <strong>de</strong> ajutor<br />
social beneficiarilor.<br />
În perioada octombrie 2008–octombrie 2009, au fost înregistrate 51170 <strong>de</strong> cereri, din care<br />
33260 (sau aproximativ 65%) au fost aprobate spre achitare.<br />
Ministerul a promovat angajarea i instruirea asistenilor sociali, care au un rol important<br />
în sistemul <strong>de</strong> asisten social, inclusiv în implementarea legii.<br />
Au fost elaborate i aprobate actele normative necesare pentru implementarea legii.<br />
Au fost întreprinse aciuni <strong>de</strong> popularizare a noului sistem <strong>de</strong> asisten social, orientat<br />
spre cele mai nevoiae pturi ale populaiei etc.<br />
În pofida eforturilor <strong>de</strong>puse, implementarea legii a <strong>de</strong>marat neuniform în aspect<br />
administrativ-teritorial.<br />
Motivaia aciunii <strong>de</strong> audit<br />
Efectuarea <strong>de</strong> ctre <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a auditului performanei în sistemul asistenei sociale,<br />
axat în exclusivitate pe evaluarea performanei procesului <strong>de</strong> implementare a Legii cu privire la<br />
ajutorul social, a fost motivat <strong>de</strong> semnificaia acesteia privind implementarea noului tip <strong>de</strong><br />
asisten social acordat doar în rezultatul testrii veniturilor reale i nivelului <strong>de</strong> bunstare ale<br />
familiei solicitantului, pentru a fi asigurat obinerea unei eficiene mai sporite a mijloacelor<br />
utilizate pentru acordarea asistenei sociale. inînd cont <strong>de</strong> cele menionate, precum i <strong>de</strong><br />
angajamentele asumate conform Matricei indicatorilor <strong>de</strong> performan, Acordului <strong>de</strong> finanare<br />
dintre Guvernul <strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong> i Comisia European, semnat la Chiinu în data <strong>de</strong> 2 iulie<br />
2008, pentru obinerea mijloacelor <strong>de</strong> susinere bugetar, <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> i-a propus drept<br />
obiective <strong>de</strong> a <strong>de</strong>termina dac exist probleme care împiedic implementarea legii i, dac exist,<br />
atunci ce aciuni sînt necesare pentru a soluiona problemele respective.<br />
Constatrile auditului<br />
<strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> constat c <strong>de</strong>i în implementarea Legii cu privire la ajutorul social s-au<br />
realizat progrese, mai exist oportuniti pentru îmbunirea ulterioar a acesteia i pentru a face<br />
39 Legea cu privire la ajutorul social nr.133-XVI din 13.06.2008 (în continuare – Legea cu privire la ajutorul social).<br />
86
sistemul <strong>de</strong> asisten social mai eficient i mai eficace. Urmare auditului, au fost i<strong>de</strong>ntificate unele<br />
probleme, corectarea crora poate rezulta în îmbunirea eficienei i eficacitii programului <strong>de</strong><br />
ajutor social:<br />
‣ Cu privire la organizarea modului <strong>de</strong> stabilire a ajutorului social<br />
• Potrivit art.18 alin.2 lit.c) din Legea cu privire la ajutorul social, Guvernul, în timp <strong>de</strong> 6<br />
luni (pîn în ianuarie 2009), urma sa elaboreze cadrul legal i s creeze condiiile necesare pentru<br />
instituirea în subordinea Ministerului Proteciei Sociale, Familiei i Copilului a Inspeciei sociale,<br />
care va evalua i va monitoriza procesul <strong>de</strong> implementare a Legii cu privire la ajutorul social. Dei<br />
prin Hotrîrea Guvernului nr.1178 din 17.10.2008 în lista instituiilor din subordinea Ministerului<br />
Proteciei Sociale, Familiei i Copilului a fost inclus Inspecia social, <strong>de</strong> fapt aceasta n-a fost<br />
constituit.<br />
• Sistemul <strong>de</strong> asisten social nu dispune <strong>de</strong> personal suficient pentru implementarea Legii<br />
cu privire la ajutorul social. Cu toate c în medie pe ar unei funcii ocupate <strong>de</strong> asistent social îi<br />
revin în medie 3078 <strong>de</strong> locuitori, în aspect teritorial se constat c nu se dispune <strong>de</strong> personal<br />
suficient pentru implementarea legii respective, iar volumul prea mare <strong>de</strong> lucru poate împiedica<br />
exercitarea la timp i calitativ a activitilor necesare.<br />
• Majoritatea asistenilor sociali nu au studiile respective. Din diferite motive, inclusiv al<br />
salarizrii, respectarea acestei cerine este complicat. Calificarea asistenilor sociali este afectata i<br />
<strong>de</strong> nivelul mare <strong>de</strong> fluctuaie a acestora.<br />
• Cele 6 DAS/SAS din 7 auditate nu au clar <strong>de</strong>limitate obligaiile i responsabilitile<br />
Astfel, <strong>de</strong>i unii angajai efectueaz procesarea cererilor pentru acordarea ajutorului social,<br />
obligaiile i responsabilitile respective nu sînt stabilite în fiele postului ale acestora.<br />
Din cauza ne<strong>de</strong>finirii exacte a atribuiilor i responsabilitilor, nu este clar cine ar trebui sa<br />
efectueze supervizarea i asigurarea calitii în implementarea Legii cu privire la ajutorul social.<br />
Drept urmare, auditele i verificrile efectuate anterior <strong>de</strong> alte autoriti au i<strong>de</strong>ntificat: cereri<br />
incomplete, neînsoite <strong>de</strong> toate documentele prevzute în mod regulamentar; cereri cu corectri, f<br />
semntura solicitantului; cereri aprobate care conin date eronate. Cele menionate confirm<br />
verificarea insuficient <strong>de</strong> ctre asistentul social a datelor <strong>de</strong>clarate <strong>de</strong> solicitant, iar în unele cazuri<br />
asistentul social nu dispune <strong>de</strong> instrumente i pîrghii care permit o verificare <strong>de</strong>plin.<br />
• Dei Regulamentul cu privire la modul <strong>de</strong> plat a ajutorului social preve<strong>de</strong> c verificarea<br />
la domiciliu se efectueaz <strong>de</strong> ctre reprezentantul Direciei/Seciei asisten social i protecie a<br />
familiei, aceast procedura a fost aplicata în mod limitat. Astfel, <strong>de</strong> ctre entitile auditate, în<br />
perioada octombrie 2008-octombrie 2009, au fost întocmite la domiciliu 688 <strong>de</strong> anchete sociale, ce<br />
constituie doar 10,1% din totalul <strong>de</strong> cereri <strong>de</strong>puse <strong>de</strong> solicitani i acceptate pentru plat.<br />
• DAS/SAS nu asigur verificarea listelor beneficiarilor <strong>de</strong> ajutor social cu lista persoanelor<br />
<strong>de</strong>cedate. La verificarea selectiv a listelor <strong>de</strong> plat a ajutorului social (inînd cont <strong>de</strong> perioada<br />
neridicrii sumei <strong>de</strong> ajutor social transferat) au fost constatate cazuri <strong>de</strong> neexclu<strong>de</strong>re din listele<br />
respective a persoanei <strong>de</strong>cedate. Lipsa controalelor a<strong>de</strong>cvate la nivel <strong>de</strong> Direcii/Secii asisten<br />
social i protecie a familiei contribuie la formarea soldurilor neridicate i aflate în conturile<br />
instituiei financiare.<br />
• Asistentul social are un rol dublu: este responsabil <strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntificarea persoanelor care au<br />
nevoie <strong>de</strong> ajutor social, acordarea suportului la întocmirea cererii pentru acordarea ajutorului social,<br />
precum i <strong>de</strong> evaluarea situaiei/verificarea datelor comunicate <strong>de</strong> solicitant în cerere, în cadrul<br />
vizitei la domiciliu, i <strong>de</strong> întocmirea anchetei sociale. În lipsa procedurilor <strong>de</strong> control a<strong>de</strong>cvate i a<br />
unui sistem <strong>de</strong> monitorizare bine stabilit, acest fapt condiioneaz prezena riscului <strong>de</strong> fraudare a<br />
sistemului.<br />
‣ Cu privire la plata ajutorului social<br />
• Plata ajutorului social se efectueaz <strong>de</strong> ctre CNAS prin intermediul subdiviziunilor<br />
ncii <strong>de</strong> Economii. Cu toate c achitarea ajutorului social a fost efectuat în medie la nivel <strong>de</strong><br />
98,3%, soldurile <strong>de</strong> mijloace la finele lunii fluctueaz i au tendina <strong>de</strong> a se acumula la banc.<br />
87
Aceste mijloace nu sînt ridicate <strong>de</strong> beneficiari în termen cît mai aproape <strong>de</strong> data transferrii lor la<br />
banc. Motivele i<strong>de</strong>ntificate sînt diverse. Astfel, la 31.10.2009, soldul <strong>de</strong> ajutor social neridicat <strong>de</strong><br />
tre 1870 <strong>de</strong> beneficiari constituia 1493,5 mii lei.<br />
‣ Cu privire la acordarea ajutorului social beneficiarilor cu statut <strong>de</strong> omer<br />
• Dei Direciile/Seciile asisten social i protecie a familiei verific iniial dac<br />
solicitanii care <strong>de</strong>pun cerere pentru a primi ajutor social (inclusiv membrii familiilor acestora) sînt<br />
înregistrai ca omeri, nu verific în fiecare lun dac aceste persoane figureaz în lista omerilor,<br />
existînd posibilitatea <strong>de</strong> a efectua pli persoanelor care nu mai sînt eligibile. În cele 6 raioane<br />
auditate s-au <strong>de</strong>pistat 68 <strong>de</strong> cazuri <strong>de</strong> plat a ajutorului social beneficiarilor, care nu se mai regseau<br />
în lista omerilor, suma achitat constituind 97,0 mii lei.<br />
‣ Cu privire la unele impedimente în beneficierea <strong>de</strong> ajutor social<br />
• Modalitatea <strong>de</strong> calcul a venitului <strong>de</strong> la utilizarea terenurilor agricole necesit a fi<br />
revizuit, <strong>de</strong>oarece nu <strong>de</strong>termin venitul real obinut i are un impact direct asupra <strong>de</strong>ciziei privind<br />
acordarea ajutorului social. Dei pentru <strong>de</strong>terminarea veniturilor obinute din folosirea terenului<br />
agricol se utilizeaz calculul venitului net calculat în conformitate cu Regulamentul aprobat prin<br />
Hotrîrea Guvernului nr.514 din 10.05.2007 40 , acesta nu asigur o evaluare a veniturilor reale.<br />
Auditul efectuat în 5 raioane a constatat c o parte din terenurile agricole sînt prelucrate <strong>de</strong><br />
gospodriile agricole mari, care aren<strong>de</strong>az terenurile <strong>de</strong> la persoanele fizice.<br />
• Nu este <strong>de</strong>finit noiunea <strong>de</strong> „angajat pe cont propriu în agricultur”, în scopul exclu<strong>de</strong>rii<br />
posibilitii <strong>de</strong> <strong>de</strong>scurajare a unor persoane <strong>de</strong> a cap un loc <strong>de</strong> munc în schimbul obinerii<br />
ajutorului social. La <strong>de</strong>punerea cererilor pentru acordarea ajutorului social, statutul ocupaional al<br />
familiei <strong>de</strong>intoare <strong>de</strong> teren pe lîng cas (cîte 1-2 membri aduli) a fost <strong>de</strong>terminat ca „angajat pe<br />
cont propriu în agricultur”. De fapt, nu exist nici un act normativ, care ar <strong>de</strong>fini noiunea <strong>de</strong><br />
„angajat pe cont propriu în agricultur”.<br />
• La <strong>de</strong>terminarea „gospodriei comune” i „gospodriei separate”, precum i la aplicarea<br />
corect a acestor <strong>de</strong>finiii, asistentul social, în procesul <strong>de</strong> examinare a cererilor <strong>de</strong> acordare a<br />
ajutorului social se confrunt cu probleme legate <strong>de</strong> componena, reedini domiciliul familiei.<br />
Certificatul <strong>de</strong>spre componena familiei nu întot<strong>de</strong>auna corespun<strong>de</strong> situaiei reale a membrilor<br />
familiei. În prezent o mare parte din asistenii sociali stabilesc componena familiei numai pe baza<br />
certificatului privind componena familiei i pe criteriul locuinei comune, pe cînd veniturile s-ar<br />
putea s nu fie gospodrite în comun.<br />
• Unele autoriti ale administraiei publice locale limiteaz neîntemeiat dreptul la obinerea<br />
ajutorului social prin refuzul <strong>de</strong> a elibera solicitanilor restanieri la plata impozitelor locale<br />
certificatele necesare pentru obinerea autorului social.<br />
• Asistenii sociali au opinii diferite asupra utilizrii indicatorilor <strong>de</strong> bunstare. Unii au<br />
afirmat ca acetia nu sînt utili la evaluarea corecti obiectiv a solicitanilor, alii dimpotriv au<br />
<strong>de</strong>clarat c indicatorii <strong>de</strong> bunstare sînt relevani pentru a <strong>de</strong>termina nivelul <strong>de</strong> trai al solicitantului,<br />
iar unii îi consi<strong>de</strong>r un obstacol în posibilitatea <strong>de</strong> a beneficia <strong>de</strong> ajutor social. În unele cazuri nu<br />
este echitabil c unii solicitani nu indic în cerere <strong>de</strong>inerea în proprietate a tehnicii agricole, în<br />
unele cazuri obiectele durabile sînt înregistrate dup alt proprietar.<br />
• Au fost <strong>de</strong>pistate erori în stabilirea ajutorului social, fiind <strong>de</strong>pistate cazuri cînd unor<br />
beneficiari <strong>de</strong> ajutor social le-au fost acordate i pltite neregulamentar 127,5 mii lei.<br />
• Persist problema imposibilitii verificrii informaiei <strong>de</strong>clarate <strong>de</strong> solicitant privind<br />
veniturile obinute, inclusiv a informaiei <strong>de</strong>spre veniturile ocazionale i sezoniere, transferurile <strong>de</strong><br />
peste hotare, economiile în bani în banc sau în orice alt instituie financiar.<br />
40 Hotrîrea Guvernului nr.514 din 10.05.2007 „Privind aprobarea unor acte normative”.<br />
88
V.2. Auditul performanei sistemului <strong>de</strong> asisten medical primar<br />
Restructurarea reelei sistemului <strong>de</strong> state în Republica <strong>Moldova</strong> a fost orientat spre<br />
<strong>de</strong>zvoltarea prioritar a asistenei medicale primare prin <strong>de</strong>limitarea <strong>de</strong> serviciul spitalicesc i<br />
specializat <strong>de</strong> ambulator. Reforma serviciului <strong>de</strong> asisten medical primar este confirmat i<br />
promovat prin Politica Naional <strong>de</strong> State a <strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong> 41 i Strategia <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a<br />
sistemului <strong>de</strong> state în perioada anilor 2008-2017 42 . În pofida nivelului insuficient <strong>de</strong> asigurare cu<br />
resurse necesare (umane, tehnico-materiale, tehnologice etc.), s-a reuit realizarea unor pai<br />
importani în crearea unui mediu favorabil pentru medicina <strong>de</strong> familie i pentru reformele în acest<br />
domeniu. Medicina <strong>de</strong> familie a <strong>de</strong>venit o specialitate prin lege, iar asistena medical primar este<br />
consi<strong>de</strong>rat prioritar i se situeaz pe prima poziie în sistemul <strong>de</strong> state. Asistena medical<br />
primar (AMP) ofer accesibilitate i continuitate i are cel mai mare impact asupra indicatorilor <strong>de</strong><br />
tate. Totodat, lipsa autonomiei prestatorilor <strong>de</strong> asisten medical primar este cea mai<br />
semnificativ barier în <strong>de</strong>zvoltarea asistenei medicale primare, care continu s se confrunte cu o<br />
serie <strong>de</strong> probleme.<br />
Primul pas în restructurarea sistemului <strong>de</strong> AMP, întreprins <strong>de</strong> Ministerul Sii,<br />
autoritile publice locale i <strong>de</strong> alte autoriti, a fost <strong>de</strong>limitarea juridic a asistenei medicale<br />
primare la nivel raional, cu începere din 01.01.2008, fiind fondate Centre ale Medicilor <strong>de</strong> Familie<br />
(CMF), cu statut <strong>de</strong> persoan juridic i autonomie financiar. Urmtorul pas, întreprins în<br />
rezultatul <strong>de</strong>ciziilor luate <strong>de</strong> autoritile administraiei publice locale, a fost evaluarea corespun<strong>de</strong>rii<br />
instituiilor <strong>de</strong> asisten medical primar criteriilor <strong>de</strong> activitate în condiii <strong>de</strong> autonomie, cu<br />
<strong>de</strong>limitarea juridic <strong>de</strong> CMF, prin fondarea Centrelor <strong>de</strong> State (CS).<br />
Motivaia aciunii <strong>de</strong> audit<br />
Efectuarea <strong>de</strong> ctre <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a auditului performanei sistemului <strong>de</strong> asisten<br />
medical primar s-a axat pe evaluarea performanei procesului <strong>de</strong> implementare i <strong>de</strong>zvoltare a<br />
instituiilor <strong>de</strong> asisten medical primar dup <strong>de</strong>limitarea juridic a acestora <strong>de</strong> instituiile <strong>de</strong><br />
asisten medical spitaliceasc i a fost motivat <strong>de</strong> importana sporirii rolului i autoritii<br />
asistenei medicale primare în cadrul sistemului <strong>de</strong> ocrotire a sii, precum i a autonomiei<br />
prestatorilor <strong>de</strong> servicii <strong>de</strong> asisten medical primar în managementul resurselor financiare ale<br />
acestui sistem. inînd cont <strong>de</strong> aceasta, precum i <strong>de</strong> angajamentele asumate potrivit Matricei <strong>de</strong><br />
Politici, conform Acordului <strong>de</strong> finanare dintre Guvernul <strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong> i Comisia<br />
European, semnat la Chiinu în data <strong>de</strong> 25 februarie 2009, pentru obinerea mijloacelor finanate<br />
prin mecanismul <strong>de</strong> suport bugetar, în scopul asigurrii procesului <strong>de</strong> implementare a Programului<br />
„Asistena reformei sectorului <strong>de</strong> ocrotire a sii în <strong>Moldova</strong>”, <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a iniiat<br />
auditul performanei sistemului <strong>de</strong> asisten medical primar pentru a stabili dac exist probleme<br />
care limiteaz eficacitatea sistemului i, dac exist, atunci ce aciuni sînt necesare pentru a aborda<br />
aceste probleme i cum organele centrale <strong>de</strong> resort i fondatorii monitorizeaz sistemul <strong>de</strong> asisten<br />
medical primar.<br />
Constatrile auditului<br />
Guvernul a <strong>de</strong>cis separarea asistenei medicale primare <strong>de</strong> asistena medical spitaliceasc,<br />
pentru a asigura o accesibilitate mai mare a populaiei la serviciile <strong>de</strong> asisten medical primar.<br />
Primele aciuni întreprinse <strong>de</strong> Ministerul Sii, autoritile publice locale i alte autoriti în<br />
<strong>de</strong>scentralizarea sistemului <strong>de</strong> asisten medical primar la nivel raional au început la 01.01.2008,<br />
cînd au fost instituite CMF raionale, cu statut <strong>de</strong> persoan juridic i autonomie financiar.<br />
Dei s-au realizat multe prin <strong>de</strong>scentralizarea sistemului <strong>de</strong> asisten medical primar, mai<br />
41 Hotrîrea Guvernului nr.886 din 06.08.2007 „Cu privire la aprobarea Politicii Naionale <strong>de</strong> State”.<br />
42 Hotrîrea Guvernului nr.1471 din 24.12.2007 „Cu privire la aprobarea Strategiei <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a sistemului <strong>de</strong><br />
tate în perioada anilor 2008-2017”.<br />
89
exist oportuniti pentru a îmbuni sistemul i a-l face mai eficient i mai eficace. În special, s-a<br />
constatat c:<br />
Insuficiena personalului medical limiteaz eficacitatea sistemului <strong>de</strong> asisten medical<br />
primar. De exemplu, numrul actual <strong>de</strong> personal medical (medici i asistente medicale) nu<br />
corespun<strong>de</strong> normelor stabilite <strong>de</strong> Ministerul Sii. În general, exist un surplus <strong>de</strong> medici în<br />
localitile urbane, în timp ce în localitile rurale situaia este invers, iar cît privete asistentele<br />
medicale, numrul lor în localitile urbane este insuficient, iar în unele localiti rurale este mai<br />
mare <strong>de</strong>cît prevd normele stabilite. Insuficiena actual a medicilor în localitile rurale este<br />
agravat <strong>de</strong> <strong>de</strong>screterea numrului medicilor <strong>de</strong> familie antrenai în cîmpul muncii, dar i <strong>de</strong><br />
numrul mare <strong>de</strong> medici care se apropie <strong>de</strong> vîrsta pensionrii. Cele mai afectate <strong>de</strong> gradul sczut <strong>de</strong><br />
asigurare cu medici <strong>de</strong> familie sînt raioanele: Cantemir – 40,3%; Cimilia – 44,8%; Hînceti –<br />
43,3%; Nisporeni – 46,3%; Rezina – 50,7%, ceea ce duce la <strong>de</strong>pirea limitei <strong>de</strong> <strong>de</strong>servire a<br />
pacienilor în unele cazuri pîn la 5,5 ori, sau 8500 <strong>de</strong> pacieni la 1 medic <strong>de</strong> familie.<br />
Graficele privind vizitele medicului <strong>de</strong> familie în mai multe localiti rurale nu exclud<br />
suprapunerea acestora, iar medicul nu poate asigura fizic primirea pacienilor concomitent în mai<br />
multe localiti.<br />
Cu toate c sînt stabilite faciliti pentru a atrage tinerii specialiti cu studii medicale în<br />
localitile rurale, nu s-au obinut rezultatele scontate. În perioada anilor 2008-2009, au primit<br />
faciliti în sum <strong>de</strong> 2995,7 mii lei 89 <strong>de</strong> tineri specialiti, din care 13 persoane au abandonat<br />
sistemul, restituind suma <strong>de</strong> 114,3 mii lei. Mecanismul <strong>de</strong> asigurare a tinerilor specialiti cu locuin<br />
gratuit nu funcioneaz. În anii 2008-2009 nici o persoan nu a beneficiat <strong>de</strong> locuin.<br />
Unii conductori <strong>de</strong> instituii nu solicit <strong>de</strong> la Ministerul Sii repartizarea numrului<br />
necesar <strong>de</strong> personal medical, meninînd cumularea <strong>de</strong> funcii, remunerarea pentru aceasta, în unele<br />
cazuri, constituind <strong>de</strong> la 5,2 mii lei pîn la 10,2 mii lei.<br />
Dei pentru instruirea medicilor au fost alocate mijloace financiare, utilizarea lor în acest<br />
scop este limitat. Insuficiena personalului medical i utilizarea limitat a mijloacelor pentru<br />
instruire afecteaz eficacitatea sistemului <strong>de</strong> asisten medical primar. Acest indice, în anii 2008<br />
i 2009, în medie pe republic a constituit doar 0,9% i, respectiv, 0,81% din fondul <strong>de</strong> salarizare,<br />
ceea ce limiteaz eficacitatea sistemului <strong>de</strong> asisten medical primar.<br />
Unul din scopurile principale ale crerii sistemului <strong>de</strong> AMP a fost <strong>de</strong> a asigura un acces<br />
mai mare pentru ceteni la serviciile medicale. Cu toate c au fost stabilite standar<strong>de</strong> în ceea ce<br />
privete accesibilitatea, mai exist oportuniti pentru a îmbuni semnificativ accesul la serviciile<br />
<strong>de</strong> AMP. În unele localiti, <strong>de</strong> exemplu, persoanele trebuie s parcurg distane mari pentru a<br />
beneficia <strong>de</strong> serviciile <strong>de</strong> AMP, <strong>de</strong>i acestea pot fi obinute în instituiile mult mai apropiate din<br />
unitile administrativ-teritoriale limitrofe. Situaia respectiv se creeaz din cauza neutilizrii<br />
mecanismelor <strong>de</strong> contractare a serviciilor <strong>de</strong> AMP pentru unele localiti amplasate într-o unitate<br />
administrativ-teritorial <strong>de</strong> la instituiile din alte uniti administrativ-teritoriale care, din punct <strong>de</strong><br />
ve<strong>de</strong>re geografic, sînt amplasate mai aproape pentru pacieni.<br />
Urmeaz a fi asigurate mai pe larg aciuni <strong>de</strong> profilaxie, vizite ale medicilor, îngrijiri i<br />
tratamente la domiciliul pacienilor, precum i servicii medicale <strong>de</strong> înalt performan, stabilite în<br />
Programul unic. Astfel, <strong>de</strong>i numrul vizitelor cu scop profilactic este în cretere, numrul<br />
cetenilor care au efectuat examen profilactic este în <strong>de</strong>scretere, iar volumul serviciilor <strong>de</strong> înalt<br />
performan pentru anul 2009, acordate <strong>de</strong> IMSP Centrul Republican <strong>de</strong> Diagnosticare Medical, nu<br />
a fost executat cu suma <strong>de</strong> 2221,8 mii lei din cauza mecanismului <strong>de</strong>fectuos <strong>de</strong> distribuire i<br />
redistribuire a volumelor <strong>de</strong> servicii programate pe raioane, condiionînd neasigurarea accesului<br />
populaiei la serviciile garantate.<br />
Unele instituii <strong>de</strong> AMP, în afar <strong>de</strong> distribuirea medicamentelor compensate, parial<br />
compensate i pentru cazurile tratate, mai comercializeaz produse farmaceutice, ceea ce sustrage<br />
personalul medical mediu <strong>de</strong> la executarea atribuiilor <strong>de</strong> baz.<br />
O modalitate formal rmîne a fi alegerea medicului i înregistrarea pacientului la<br />
medicul <strong>de</strong> familie în baza cererii <strong>de</strong> înregistrare, acest lucru bazîndu-se mai mult pe principii<br />
administrative i teritoriale.<br />
90
Multe din edificiile instituiilor <strong>de</strong> AMP neautonome nu corespund standar<strong>de</strong>lor <strong>de</strong><br />
funcionare, sînt complet uzate sau se afl într-o stare <strong>de</strong>plorabil, fapt condiionat <strong>de</strong> urmtorii<br />
factori: (i) unele autoriti ale administraiei publice locale nu contribuie la renovarea unor edificii;<br />
(ii) autoritile administraiei publice locale se abin s repare sau s renoveze edificiile care nu sînt<br />
în proprietatea lor; (iii) rezervele preconizate a fi utilizate pentru reabilitarea i dotarea cu<br />
echipament a edificiilor instituiilor <strong>de</strong> AMP nu sînt folosite la <strong>de</strong>stinaie.<br />
Soluionarea tuturor problemelor instituiilor <strong>de</strong> AMP neautonome necesit implicarea<br />
administraiei CMF raionale, prin ce se reduce operativitatea soluionrii lor.<br />
Întreinerea unor spaii ce <strong>de</strong>pesc normativele stabilite duce la cheltuieli neeficiente.<br />
În perioada auditat, veniturile sistemului <strong>de</strong> AMP au fost în <strong>de</strong>scretere nesemnificativ, în<br />
timp ce nivelul <strong>de</strong> executare a cheltuielilor a înregistrat o cretere <strong>de</strong> aproximativ 20%. Auditul a<br />
stabilit c IMSP <strong>de</strong> AMP urmeaz si îmbuneasc modul <strong>de</strong> planificare, gestionare i evi<strong>de</strong>n<br />
a resurselor financiare, elaborînd i adoptînd în acest scop politicile <strong>de</strong> contabilitate i businessplanurile<br />
respective. Necesit rezolvare i problemele ce in <strong>de</strong> constituirea capitalurilor sociale ale<br />
IMSP <strong>de</strong> AMP, <strong>de</strong> optimizarea cheltuielilor legate <strong>de</strong> personalul administrativ i auxiliar, precum i<br />
<strong>de</strong> creane i datorii. Auditorii recomand, <strong>de</strong> asemenea, consolidarea controlului intern, în special,<br />
asupra acordrii serviciilor medicale contra plat, precum i în domeniul achiziiilor publice.<br />
Exist exemple bune <strong>de</strong> eficacitate în activitatea unor instituii <strong>de</strong> asisten medical<br />
primar, care trebuie promovate, dac se dorete <strong>de</strong> a încuraja <strong>de</strong>limitarea juridic a sistemului <strong>de</strong><br />
asisten medical primar <strong>de</strong> IMSP CMF raionale la nivel comunitar.<br />
Dei exist CS care întrunesc criteriile pentru <strong>de</strong>limitarea juridic, în anul 2009 n-a fost<br />
instituit nici un CS autonom, ceea ce se argumenteaz prin 3 cauze principale: (i) capacitatea<br />
managerial insuficient i nedorina în asumarea responsabilitilor; (ii) insuficiena informaiei<br />
referitor la avantajele autonomiei i la procedura <strong>de</strong> <strong>de</strong>limitare juridic din componena CMF<br />
raionale; (iii) unii conductori ai CS nu îneleg scopul reformei i sînt satisfcui <strong>de</strong> condiiile<br />
actuale <strong>de</strong> activitate, f a avea mai multe responsabiliti.<br />
Stabilirea situaiei cînd 21 <strong>de</strong> CMF raionale i 4 CS autonome gestioneaz bunurile<br />
fondatorilor în sum <strong>de</strong> 289,0 mil.lei, neavînd întocmit un contract <strong>de</strong> comodat conform<br />
preve<strong>de</strong>rilor regulamentare, relev un risc înalt privind posibilitatea înstrinrii, gajrii, lichidrii,<br />
distrugerii bunurilor fondatorilor.<br />
Ministerul Sii a obinut rezultate în procesul <strong>de</strong> standardizare a serviciilor medicale,<br />
elaborînd 20 <strong>de</strong> protocoale standardizate i 92 <strong>de</strong> protocoale clinice.<br />
În acelai timp, exist oportuniti pentru îmbunirea monitorizrii sistemului <strong>de</strong> AMP <strong>de</strong><br />
tre organele centrale <strong>de</strong> resort, precum i <strong>de</strong> ctre fondatori. De exemplu, s-a i<strong>de</strong>ntificat c exist<br />
dou instituii <strong>de</strong> AMP care activeaz f acreditarea necesar, unele instituii nu sînt incluse în<br />
organigramele aprobate.<br />
De asemenea, s-a constatat c Ministerul Sii nu a <strong>de</strong>terminat mecanismul <strong>de</strong> selectare<br />
i <strong>de</strong> numire a managerilor unitilor structurale din cadrul CMF raionale, iar indicatorii <strong>de</strong><br />
performan stabilii <strong>de</strong> minister i CNAM nu reflect, <strong>de</strong> fapt, performana sistemului <strong>de</strong> asisten<br />
medical primar.<br />
mîne a fi insuficient <strong>de</strong>zvoltat parteneriatul public-privat în prestarea serviciilor <strong>de</strong><br />
asisten medical primar.<br />
Pentru sporirea eficacitii sistemului <strong>de</strong> asisten medical primar, ar fi trebuit ca<br />
tehnologiile informaionale s fie utilizate <strong>de</strong> ctre medicii <strong>de</strong> familie mai pe larg. Nu toate IMSP <strong>de</strong><br />
AMP au întreprins msuri pentru a asigura accesul medicilor <strong>de</strong> familie la IA „AOAM”, ceea ce<br />
sporete enorm riscul acordrii serviciilor medicale persoanelor neasigurate, precum i înregistrrii<br />
pacientului la doi i mai muli medici <strong>de</strong> familie. Totodat, au fost evi<strong>de</strong>niate principalele motive<br />
ale neutilizrii tehnologiilor informaionale <strong>de</strong> ctre personalul medical: 1) nu dispun <strong>de</strong><br />
calculatoare; 2) nu au acces la internet; 3) nu dispun <strong>de</strong> competenele necesare. IMSP CMF dispun<br />
<strong>de</strong> suficiente pîrghii atît administrative, cît i financiare (rezervele IMSP) pentru a soluiona<br />
problema respectiv.<br />
91
Dezvoltarea infrastructurii sistemului <strong>de</strong> AMP i obinerea progreselor au fost<br />
<strong>de</strong>terminate prioritar <strong>de</strong> meninerea i <strong>de</strong>zvoltarea infrastructurii doar la nivel raional, în<br />
mun.Chiinu i în localitile din preajm. În acelai timp, în sectorul rural s-au înregistrat<br />
progrese <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mo<strong>de</strong>ste.<br />
Recomandri Parlamentului:<br />
- s solicite Guvernului monitorizarea i realizarea, în comun cu autoritile publice locale,<br />
a procesului <strong>de</strong> restructurare a sistemului <strong>de</strong> state în Republica <strong>Moldova</strong>, aprobat i promovat<br />
prin Politica Naional <strong>de</strong> State a <strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong> i Strategia <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a sistemului <strong>de</strong><br />
tate în perioada anilor 2008-2017.<br />
V.3. Auditul performanei în domeniul mediului - gestionarea <strong>de</strong>eurilor menajere<br />
soli<strong>de</strong> „Sînt necesare îmbuniri în reglementarea sistemului <strong>de</strong> gestionare i eliminare a<br />
<strong>de</strong>eurilor menajere soli<strong>de</strong> din Republica <strong>Moldova</strong>”<br />
Mediul înconjurtor, sau mediul ambiant, este un domeniu ce prezint interes pentru<br />
întreaga societate, <strong>de</strong>oarece condiioneaz viaa în general i cea a omului în special. Deeurile<br />
menajere soli<strong>de</strong> reprezint un factor ce influeneaz direct asupra mediului, iar gestionarea<br />
nea<strong>de</strong>cvat a lor <strong>de</strong>termin poluarea tuturor componentelor mediului – sol, ap, aer, faun, flor etc.<br />
În Republica <strong>Moldova</strong>, problema important ce ine <strong>de</strong> mediu este impactul în urma creterii<br />
cantitii <strong>de</strong> <strong>de</strong>euri formate i a suprafeelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare.<br />
Monitorizarea calitii componentelor mediului, asigurarea proteciei mediului înconjurtor<br />
i reglementarea folosirii resurselor naturale sînt <strong>de</strong> competena Ministerului Mediului, iar controlul<br />
ecologic <strong>de</strong> stat privind respectarea legilor i actelor normative ce in <strong>de</strong> protecia mediului<br />
înconjurtor, inclusiv gestiunea <strong>de</strong>eurilor, este exercitat <strong>de</strong> Inspectoratul Ecologic <strong>de</strong> Stat, ca<br />
structur subordonat. Supravegherea <strong>de</strong> stat asupra cerinelor sanitaro-epi<strong>de</strong>miologice în domeniul<br />
gestionrii <strong>de</strong>eurilor este efectuat <strong>de</strong> Ministerul Sii, prin intermediul structurilor Centrului<br />
Naional tiinifico-Practic <strong>de</strong> Medicin Preventiv. Rolul principal în administrarea <strong>de</strong>eurilor la<br />
nivel local revine autoritilor administraiei publice locale.<br />
Motivaia auditului<br />
Deficienele sistemului <strong>de</strong> gestionare a <strong>de</strong>eurilor al unei ri este o chestiune <strong>de</strong> importan<br />
naionali, prin urmare, <strong>de</strong> interes pentru ISA. Iat <strong>de</strong> ce <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong>, urmînd bunele practici<br />
internaionale i exemplul statelor vecine, a iniiat prima misiune <strong>de</strong> audit al mediului, selectînd<br />
domeniul <strong>de</strong>eurilor menajere soli<strong>de</strong>. Obiectivul auditului a fost evaluarea eficienei sistemului <strong>de</strong><br />
gestionare i <strong>de</strong> reglementare, colectare i eliminare a <strong>de</strong>eurilor menajere soli<strong>de</strong> i contribuiei<br />
acestuia la minimizarea efectelor adverse asupra mediului în urma eliminrii <strong>de</strong>eurilor, precum i<br />
înaintarea recomandrilor <strong>de</strong> remediere a situaiei. Misiunea <strong>de</strong> audit s-a <strong>de</strong>sfurat la Ministerul<br />
Mediului, cu acumularea probelor <strong>de</strong> la autoritile care fac parte din sistemul instituional <strong>de</strong><br />
administrare a <strong>de</strong>eurilor.<br />
Constatrile auditului<br />
• Conform datelor înregistrate, în anul 2009, numrul total al <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>euri<br />
menajere soli<strong>de</strong> (gunoiti) a crescut cu 109 <strong>de</strong>pozite, comparativ cu anul 2008, constituind 1868 <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozite, din care doar 55% (1026) sînt <strong>de</strong>pozite autorizate (cu 45 mai mult <strong>de</strong>cît în anul 2008).<br />
Suprafaa ocupat <strong>de</strong> gunoiti în anul 2009 a crescut cu 312,3 ha, comparativ cu anul 2001,<br />
constituind 1415,0 ha, din care 971,7 ha – gunoiti autorizate, i 443,3 ha – gunoiti neautorizate.<br />
Aceast situaie este reflectat în Diagrama 1.<br />
92
Diagrama 1<br />
Dinamica suprafeelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a <strong>de</strong>eurilor<br />
1600<br />
1400<br />
1200<br />
1000<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
0<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009<br />
Suprafaa, ha 1102.7 1231.8 1304 1355 1306 1300 1350 1402 1415<br />
Surs: Anuarul IES pe anul 2009 „Protecia mediului în Republica <strong>Moldova</strong>”<br />
• Volumul <strong>de</strong>eurilor menajere acumulate în anul 2009 pe platformele/rampele <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozitare autorizate i neautorizate a crescut, comparativ cu anul 2001, cu 39,7 mil.m 3 , la finele<br />
anului 2009 constituind 45,7 mil.m 3 . Situaia este prezentat în Diagrama 2.<br />
Diagrama 2<br />
Dinamica volumului <strong>de</strong>eurilor acumulate<br />
50000<br />
40000<br />
30000<br />
20000<br />
10000<br />
0<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009<br />
Volumul (mii m3) 6062 14190 1921028952 29500 30000 3150033630 45727<br />
Surs: Anuarul IES pe anul 2009 „Protecia mediului în Republica <strong>Moldova</strong>”<br />
• Una din problemele fundamentale este modificarea structurii morfologice a <strong>de</strong>eurilor în<br />
ultimii 10 ani, în care s-a majorat cota <strong>de</strong>eurilor fabricate din plastic, sticl etc. Astfel, <strong>de</strong>eurile<br />
<strong>de</strong>pozitate includ i <strong>de</strong>eurile cu o perioad în<strong>de</strong>lungat <strong>de</strong> <strong>de</strong>scompunere, cum ar fi: pungile <strong>de</strong><br />
plastic (100-1000 ani), recipientele <strong>de</strong> sticl (1000-4000 ani). Depozitarea acestor <strong>de</strong>euri, care nu<br />
se <strong>de</strong>scompun în timp, <strong>de</strong>termin poluarea solului i neutilizarea timp în<strong>de</strong>lungat a terenurilor<br />
respective.<br />
Cu toate c, conform Programului naional <strong>de</strong> valorificare a <strong>de</strong>eurilor <strong>de</strong> producie i<br />
menajere 43 , au fost prevzute msuri <strong>de</strong> colectare separat a <strong>de</strong>eurilor, acestea nu s-au realizat.<br />
Proiectele finanate din FEN în anii 2008-2009 (40 proiecte) în valoare total <strong>de</strong> 7415,2 mii<br />
lei au fost <strong>de</strong>stinate crerii unor rampe <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a <strong>de</strong>eurilor, procurrii mijloacelor <strong>de</strong><br />
transport, construciei unor platforme <strong>de</strong> precolectare a <strong>de</strong>eurilor, precum i procurrii<br />
43 Hotrîrea Guvernului nr.606 din 28.06.2000 „Privind aprobarea Programului naional <strong>de</strong> valorificare a <strong>de</strong>eurilor <strong>de</strong><br />
producie i menajere”.<br />
93
containerelor, nefiind finanate proiecte privind implementarea colectrii separate, cu prelucrarea<br />
ulterioar a <strong>de</strong>eurilor.<br />
• Un risc major pentru mediul înconjurtor în Republica <strong>Moldova</strong> reprezint <strong>de</strong>pozitarea pe<br />
sol a <strong>de</strong>eurilor (metoda cea mai utilizat pentru eliminarea lor), <strong>de</strong>oarece, în rezultatul<br />
<strong>de</strong>scompunerii, acestea <strong>de</strong>vin periculoase, cauzînd prejudiciu mediului, prin infiltrarea toxinelor în<br />
sol i emisiile <strong>de</strong> gaze în atmosfer. În acelai timp, <strong>de</strong>pozitarea se efectueaz în lipsa unor<br />
reglementri procedurale aprobate privind selectarea, construirea (amenajarea) i autorizarea<br />
terenurilor (locurilor) pentru eliminarea <strong>de</strong>eurilor, fapt ce <strong>de</strong>termin crearea unor rampe <strong>de</strong> <strong>de</strong>euri<br />
nea<strong>de</strong>cvate.<br />
• Majoritatea autoritilor administraiei publice locale nu dispun <strong>de</strong> servicii care ar colecta,<br />
transporta i <strong>de</strong>pozita <strong>de</strong>eurile menajere soli<strong>de</strong>, din care cauz <strong>de</strong>eurile se evacueaz în mod<br />
<strong>de</strong>zorganizat (în unele cazuri, <strong>de</strong> ctre populaie <strong>de</strong> sine sttor), în locuri neautorizate, creîndu-se<br />
numeroase gunoiti stihiinice. Anual se i<strong>de</strong>ntific peste 3000 <strong>de</strong> astfel <strong>de</strong> gunoiti, cu suprafae <strong>de</strong><br />
peste 400 ha.<br />
• O problem a fost i<strong>de</strong>ntificat i în mun.Chiinu, referitor la Gunoitea municipal,<br />
s.înreni, r-nul Anenii Noi, al crei termen <strong>de</strong> exploatare expir la finele anului 2010, iar<br />
Consiliul municipal Chiinu nu dispune <strong>de</strong> soluii la acest capitol.<br />
Una din inteniile <strong>de</strong> soluionare a acestei probleme a fost contractarea construciei uzinei <strong>de</strong><br />
ar<strong>de</strong>re a <strong>de</strong>eurilor, dar pentru care nu exist reglementri în ce privete construirea, valoarea-limit<br />
pentru emisii, precum i autorizarea <strong>de</strong> funcionare a acesteia.<br />
• Trezete îngrijorri problema <strong>de</strong>eurilor medicale, pentru care nu s-au creat condiii <strong>de</strong><br />
incinerare i crematorii. Lipsa crematoriilor i cuptoarelor <strong>de</strong> incinerare agraveaz situaia în<br />
domeniul <strong>de</strong>pozitrii <strong>de</strong>eurilor, <strong>de</strong>oarece persist riscul contaminrii solurilor i apelor în urma<br />
<strong>de</strong>pozitrii unor <strong>de</strong>euri infecioase. Astfel, spitalele sînt puse în situaia <strong>de</strong> a transporta <strong>de</strong>eurile<br />
generate, inclusiv cele infecioase, la <strong>de</strong>pozitele <strong>de</strong> <strong>de</strong>euri menajere. La unele spitale exist<br />
cuptoare <strong>de</strong> incinerare, îns, din lipsa unor reglementri i cerine fa <strong>de</strong> acestea, nu poate fi<br />
evaluat impactul funcionrii acestora asupra mediului, precum i nu poate fi analizat raportul dintre<br />
avantajul i prejudiciul adus mediului. Totodat, spitalele din localitile un<strong>de</strong> nu exist servicii<br />
funerare nu pot organiza înhumarea <strong>de</strong>eurilor pato-morfologice, practicîndu-se transmiterea lor la<br />
persoane fizice, care urmeaz s le înhumeze.<br />
Auditul <strong>de</strong>not c cauzele ce <strong>de</strong>termin existena problemelor în acest domeniu au fost:<br />
Cadrul juridic la capitolul reglementarea <strong>de</strong>eurilor menajere soli<strong>de</strong> conine mai multe<br />
carene, goluri, imperfeciuni ale normelor <strong>de</strong> drept, care sînt lipsite <strong>de</strong> precizie, sau <strong>de</strong>pite.<br />
La nivel naional, nu exist o strategie general cu privire la gestionarea <strong>de</strong>eurilor i<br />
modul <strong>de</strong> optimizare a spaiilor <strong>de</strong> eliminare a <strong>de</strong>eurilor, nu au fost efectuate oarecare evaluri<br />
oficiale privind necesitile statului, situaia actuali posibilitile <strong>de</strong> remediere.<br />
Sistemul <strong>de</strong> monitorizare nu asigur prevenirea i lichidarea la timp a consecinelor<br />
impactului negativ al <strong>de</strong>eurilor menajere soli<strong>de</strong> asupra mediului, cauzele fiind: neprecizarea<br />
exhaustiv a responsabilitilor pentru autoritile publice <strong>de</strong> toate nivelurile i pentru toate<br />
domeniile i ramurile <strong>de</strong> activitate, lipsa pîrghiilor i metodologiilor <strong>de</strong> realizare, precum i a<br />
criteriilor reglementate.<br />
Statul nu dispune <strong>de</strong> o capacitate tehnologic suficient pentru colectarea, reciclarea sau<br />
recuperarea <strong>de</strong>eurilor, precum i pentru utilizarea lor ca materie prim secundar în alte procese<br />
tehnologice, ceea ce <strong>de</strong>termin faptul c majoritatea <strong>de</strong>eurilor generate ajung la gunoiti, care<br />
conin materii utile, precum sticl, metal, hîrtie, plastic, inclusiv <strong>de</strong>euri medicale potenial<br />
infecioase etc.<br />
Nu exist politici <strong>de</strong> reglementare a preurilor <strong>de</strong> evacuare a <strong>de</strong>eurilor, care s includi<br />
costurile pentru întreinerea <strong>de</strong>pozitelor i recultivarea ulterioar a acestora. Nu au fost <strong>de</strong>terminate<br />
procedurile <strong>de</strong> elaborare a normativelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a <strong>de</strong>eurilor, precum i nu s-au stabilit<br />
limitele <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a acestora, <strong>de</strong>i sînt prevzute <strong>de</strong> lege.<br />
94
Nu în ultimul rînd, este necesar <strong>de</strong> menionat i lipsa responsabilitii unei mari pi a<br />
populaiei <strong>de</strong> toate vîrstele, care nu contientizeaz pericolul <strong>de</strong>gradrii continue a mediului i<br />
afectrii directe a sii întregii societi.<br />
Concluzii i recomandri<br />
Sistemul actual pentru reglementarea i gestionarea colectrii i eliminrii <strong>de</strong>eurilor soli<strong>de</strong><br />
din Republica <strong>Moldova</strong> nu este eficace i nu minimizeaz efectele negative asupra mediului în urma<br />
eliminrii <strong>de</strong>eurilor. Pentru redresarea situaiei, sînt necesare aciuni concrete i imediate:<br />
actualizarea cadrului legal-normativ, armonizîndu-l cu directivele bunelor practici europene;<br />
elaborarea strategiei privind gestionarea <strong>de</strong>eurilor, cu i<strong>de</strong>ntificarea surselor <strong>de</strong> finanare pentru<br />
implementarea acesteia; <strong>de</strong>limitarea exhaustiv a responsabilitilor sistemului instituional <strong>de</strong><br />
reglementare i gestionare a <strong>de</strong>eurilor; <strong>de</strong>terminarea procedurilor pentru amenajarea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>euri, cu stabilirea cerinelor <strong>de</strong> proiectare i construcie, <strong>de</strong> autorizare a funcionrii (exploatrii)<br />
<strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>euri, precum i <strong>de</strong> evi<strong>de</strong>n ulterioar a locurilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare; elaborarea<br />
metodologiei stabilirii plilor pentru acoperirea cheltuielilor ce in <strong>de</strong> colectarea i <strong>de</strong>pozitarea<br />
<strong>de</strong>eurilor, care s prevadi acumularea mijloacelor pentru închi<strong>de</strong>rea i activitile post-tratare a<br />
<strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>euri; <strong>de</strong>terminarea cadrului instituional privind organizarea serviciilor <strong>de</strong><br />
salubrizare a localitilor rurale; reglementarea condiiilor (posibilitilor) <strong>de</strong> colectare separat a<br />
<strong>de</strong>eurilor i <strong>de</strong> transmitere spre prelucrare a acestora; <strong>de</strong>terminarea, sub aspect teritorial (localiti,<br />
obiective), a prioritilor în domeniul gestionrii <strong>de</strong>eurilor, care necesit a fi susinute din contul<br />
mijloacelor financiare ale FEN; reglementarea cerinelor fa <strong>de</strong> incineratoarele <strong>de</strong> <strong>de</strong>euri;<br />
stabilirea msurilor concrete privind susinerea instituiilor medico-sanitare publice în domeniul<br />
tratrii a<strong>de</strong>cvate a <strong>de</strong>eurilor medicale.<br />
V.4. Auditul performanei Programului <strong>de</strong> restabilire i <strong>de</strong>zvoltare a viticulturii i<br />
vinificaiei în anii 2002-2020, inclusiv a crerii i utilizrii Fondului pentru susinerea<br />
înfiinrii plantaiilor viticole<br />
Viticultura este o ramur strategic pentru Republica <strong>Moldova</strong>, o surs important pentru<br />
export i formarea bugetului <strong>de</strong> stat. Programul <strong>de</strong> restabilire i <strong>de</strong>zvoltare a viticulturii i<br />
vinificaiei, aprobat prin Hotrîrea Guvernului nr. 1313 din 07.10.2002, are ca scop principal<br />
restabilirea i crearea unei ramuri performante a produselor viti-vinicole <strong>de</strong> calitate superioar,<br />
competitive pe pieele <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfacere i cu eficien economic sporit. Obiectivul Programului este<br />
frînarea agravrii crizei i reducerii catastrofale a suprafeelor <strong>de</strong> vii, recoltei <strong>de</strong> struguri, volumului<br />
<strong>de</strong> fabricare i comercializare a produselor vinicole. În Program s-a prevzut plantarea i,<br />
concomitent, <strong>de</strong>friarea aceleiai suprafee cu vii <strong>de</strong>gradate.<br />
Conform Programului, la nivel naional, Departamentul Agroindustrial „<strong>Moldova</strong>-Vin” (din<br />
anul 2004 – Agenia Agroindustrial „<strong>Moldova</strong>-Vin”) a fost organul central <strong>de</strong> stat împuternicit s<br />
elaboreze cadrul legislativ necesar pentru activitatea eficient a agenilor economici; s coordoneze<br />
i s dirijeze <strong>de</strong>zvoltarea durabil a complexului viti-vinicol la nivel macroeconomic; s asigure<br />
asistena tehnico-tiinific, susinerea productorilor (inclusiv financiar) i gestionarea Fondului<br />
extrabugetar <strong>de</strong> stat pentru revitalizarea viticulturii. Totodat, Agenia Agroindustrial „<strong>Moldova</strong>-<br />
Vin”a fost abilitat cu funciile: <strong>de</strong> promovare a politicii statului în domeniul viticulturii,<br />
vinificaiei, fabricrii i circulaiei alcoolului etilic i produciei alcoolice; <strong>de</strong> revitalizare a<br />
viticulturii i industriei vinicole în corespun<strong>de</strong>re cu cerinele pieei i politica statului în domeniu;<br />
<strong>de</strong> implementare a programelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a ramurii viti-vinicole; <strong>de</strong> creare i implementare a<br />
mecanismelor <strong>de</strong> atragere a resurselor financiare naionale i strine pentru soluionarea<br />
problemelor cardinale ale ramurii.<br />
95
Stadiul implementrii Programului<br />
În conformitate cu Programul respectiv, pentru perioada anilor 2002-2020, drept prag<br />
economic minim pentru <strong>de</strong>zvoltarea eficient a sectorului viti-vinicol a fost consi<strong>de</strong>rat suprafaa<br />
viilor <strong>de</strong> circa 100,0 mii ha, cu necesarul <strong>de</strong> mijloace calculat <strong>de</strong> 814,6 mil.dolari SUA. Totodat, s-<br />
a prevzut c 50 % din investiii vor fi efectuate din contul creditelor, iar alte 50% – din contul<br />
surselor proprii i investiiilor strine.<br />
Un aport consi<strong>de</strong>rabil la înfiinarea plantaiilor viticole noi urmau s-l aduc mijloacele<br />
acumulate la un cont trezorerial special al Departamentului Agroindustrial „<strong>Moldova</strong>-Vin”, în urma<br />
plilor pentru dreptul <strong>de</strong> utilizare a mrcilor-proprietate a statului (pîn în anul 2006, ulterior – taxa<br />
pentru revitalizarea viticulturii), precum i alte mijloace prevzute <strong>de</strong> legislaie. Mijloacele<br />
acumulate urmau s fie utilizate pentru compensarea parial a cheltuielilor la înfiinarea plantaiilor<br />
viticole, prin acordarea lor persoanelor juridice i persoanelor fizice care au înfiinat plantaii<br />
viticole, precum i plantaii portaltoi cu vie portaltoi (înscrise în Registrul soiurilor <strong>de</strong> plante).<br />
Compensaia a fost stabilit în mrime <strong>de</strong> 25,0-35,0 mii lei pentru un hectar-suprafa util, în<br />
funcie <strong>de</strong> soiul viei <strong>de</strong> vie.<br />
Motivaia aciunii <strong>de</strong> audit<br />
<strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a efectuat auditul performanei privind realizarea Programului <strong>de</strong><br />
restabilire i <strong>de</strong>zvoltare a viticulturii i vinificaiei în anii 2002-2008, pentru a constata daca au<br />
existat probleme la realizarea acestui Program i a i<strong>de</strong>ntifica cauzele care le-au generat, precum i<br />
pentru a evalua rezultatele obinute în raport cu sursele utilizate i a <strong>de</strong>termina ce aciuni urmeaz s<br />
întreprind Guvernul întru îmbunirea performanei. În special, <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a fost<br />
interesat s constate cum s-au gestionat resursele financiare ale Programului, s evi<strong>de</strong>nieze<br />
punctele slabe, care pot avea un efect advers asupra economicitii, eficacitii i eficienei<br />
<strong>de</strong>zvoltrii ramurii viti-vinicole. Auditul s-a efectuat la Agenia Agroindustrial „<strong>Moldova</strong>-Vin”,<br />
Ministerul Finanelor, Institutul Naional al Viei i Vinului, Agenia Proprietii Publice i la 3<br />
Consilii raionale. În cadrul auditului au fost solicitate i opiniile a 34 <strong>de</strong> beneficiari ai mijloacelor<br />
Fondului pentru susinerea înfiinrii plantaiilor viticole (Fondul), precum i opiniile unor<br />
conductori ai asociaiilor din ramura viti-vinicol.<br />
Constatrile auditului<br />
În perioada anilor 2002-2008, au fost obinute unele beneficii ale Programului <strong>de</strong> revitalizare<br />
a viticulturii, prognozat pe anii 2002-2020, s-au restituit parial cheltuielile efectuate pentru<br />
procurarea materialului sditor în sum total <strong>de</strong> 400,5 mil.lei la 963 <strong>de</strong> beneficiari, pentru plantarea<br />
viei <strong>de</strong> vie pe suprafaa <strong>de</strong> 15,4 mii ha. În acelai timp, dincolo <strong>de</strong> aceste realizri, în procesul <strong>de</strong><br />
elaborare, aplicare practic, control i evaluare a Programului, au fost constatate i o serie <strong>de</strong><br />
probleme i <strong>de</strong>ficiene, dintre care se exemplific urmtoarele:<br />
• Conform Programului, în perioada anilor 2002-2008 urmau s se planteze 25,2 mii ha <strong>de</strong><br />
vi <strong>de</strong> vie, Agenia Agroindustrial „<strong>Moldova</strong>-Vin” (Agenia) raportînd Guvernului <strong>de</strong>spre<br />
realizarea planului <strong>de</strong> plantare – <strong>de</strong> 25,7 mii ha, pe cînd, potrivit informaiilor Direciilor agricultur<br />
i alimentaie ale Consiliilor raionale, suprafaa total a plantaiilor înfiinate a constituit doar 15,5<br />
mii ha, iar conform datelor Cadastrului funciar – s-au plantat 17,6 mii ha. Agenia, în forma sa <strong>de</strong><br />
raportare, în lipsa unui criteriu <strong>de</strong> evi<strong>de</strong>n a suprafeelor înfiinate, a încercat s conving atît<br />
organele centrale <strong>de</strong> stat, cît i societatea <strong>de</strong> reuita realizrii Programului.<br />
• Programul, fiind elaborat pe un termen <strong>de</strong> 19 ani, n-a fost modificat în funcie <strong>de</strong><br />
condiiile curente ale pieei <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfacere, inîndu-se cont i <strong>de</strong> embargoul impus, care a avut ca<br />
urmare sc<strong>de</strong>rea brusc a exportului. N-au fost promovate politici investiionale eficiente în<br />
domeniul respectiv.<br />
96
• Iniial, în primii 2 ani <strong>de</strong> realizare, Programul n-a fost susinut financiar din partea<br />
organelor centrale <strong>de</strong> stat i nu au fost <strong>de</strong>terminate sursele <strong>de</strong> formare a Fondului.<br />
• Realizarea Programului a fost iniiat în lipsa unui suport suficient din partea statului,<br />
nefiind stabilit o limit a compensaiilor acordate din buget, în cazul acumulrii insuficiente a<br />
mijloacelor în Fond. Corespunztor, sursele acumulate în Fond au acoperit cheltuielile<br />
beneficiarilor doar la nivel <strong>de</strong> 56,8%.<br />
• Iniiativa <strong>de</strong> accelerare a realizrii obiectivelor Programului, bazat pe Concepia privind<br />
<strong>de</strong>zvoltarea sectorului viti-vinicol prin metoda ipotecar, s-a soldat cu eec, cauzele fiind lipsa<br />
resurselor necesare <strong>de</strong> finanare, precum i imperfeciunea mecanismului ipotecar aplicat. În<br />
consecin, au fost utilizate ineficient mijloace ale bugetului <strong>de</strong> stat în sum <strong>de</strong> 4,5 mil.lei, iar<br />
Concepia plantrii viilor prin implementarea mecanismelor ipotecare a fost recunoscut ineficient<br />
<strong>de</strong> ctre conducerea Ageniei tocmai peste 2 ani <strong>de</strong> la elaborare.<br />
• Nu s-au realizat preve<strong>de</strong>rile Programului în aspectul <strong>de</strong>fririi treptate a plantaiilor<br />
neproductive, fiind casate plantaii viticole cu suprafaa <strong>de</strong> 15,0 mii ha, sau cu 28,5 mii ha mai puin<br />
<strong>de</strong>cît s-a preconizat, ceea ce genereaz ocuparea suprafeelor noi, favorabile pentru alte culturi.<br />
• La realizarea Programului, nu s-au stabilit relaii <strong>de</strong> colaborare între pepinierele viticole i<br />
plantatori, precum i între ultimii i fabricile <strong>de</strong> vin, ca urmare viticultorii nefiind asigurai cu<br />
material sditor autohton, ceea ce i-a <strong>de</strong>terminat s apeleze la importul acestuia, iar productorii <strong>de</strong><br />
struguri (mici i mijlocii), dup efectuarea unor investiii consi<strong>de</strong>rabile în plantaiile <strong>de</strong> vi <strong>de</strong> vie,<br />
s-au confruntat cu probleme <strong>de</strong> realizare a strugurilor.<br />
• Nu s-au relevat tendine <strong>de</strong> plantare a soiurilor <strong>de</strong> selecie nou, ca urmare a neaprobrii<br />
<strong>de</strong> ctre Agenie a recomandrilor necesare fa <strong>de</strong> plantatori, neconlucrrii în aceast direcie cu<br />
autoritile locale, necoordonrii activitii instituiilor tiinifice special create pentru <strong>de</strong>zvoltarea<br />
acestei ramuri, ceea ce în continuare va impune consumatorului producie <strong>de</strong> import.<br />
• Institutul Naional pentru Viticultur i Vinificaie, fiind finanat pentru realizarea<br />
obiectivelor <strong>de</strong> baz în domeniul viticulturii i vinificaiei, în perioada anilor 2004-2008, cu<br />
mijloace în sum <strong>de</strong> 12,9 mil.lei, dispunînd <strong>de</strong> specialiti i <strong>de</strong> patrimoniul respectiv, n-a realizat<br />
scopurile i sarcinile trasate în Program. Activitatea <strong>de</strong> cercetare tiinific n-a fost evaluat i<br />
monitorizat corespunztor, iar mijloacele alocate pentru cercetrile tiinifice nu s-au utilizat<br />
conform <strong>de</strong>stinaiei, ceea ce genereaz în continuare o <strong>de</strong>gradare a loturilor i poligoanelor<br />
experimentale, a plantaiilor <strong>de</strong>stinate producerii <strong>de</strong> material sditor viticol liber <strong>de</strong> viroze.<br />
• Au fost constatate nereguli la compensarea cheltuielilor pentru înfiinarea plantaiilor<br />
viticole, care in <strong>de</strong> înregistrarea i examinarea documentelor aferente, achitarea compensaiilor cu<br />
mari întîrzieri, achitarea <strong>de</strong> compensaii întreprin<strong>de</strong>rilor vinicole privatizate. Astfel, <strong>de</strong>i, conform<br />
clauzelor contractelor investiionale încheiate cu 4 întreprin<strong>de</strong>ri privatizate (S.A. „Crai Divin”,<br />
S.A. „Vismos”, S.A. „Nis-Strugura” i S.A. „Fabrica <strong>de</strong> vin Cojuna”), au fost prevzute investiii<br />
în sum <strong>de</strong> 6,9 mil.dolari SUA pentru plantarea cu vi <strong>de</strong> vie a suprafaei <strong>de</strong> 1550,0 ha, Consiliul<br />
<strong>de</strong> administrare a Fondului, în perioada anilor 2004-2006, a acceptat compensarea din contul<br />
bugetului <strong>de</strong> stat a unei pi din cheltuielile efectuate pentru plantare, întreprin<strong>de</strong>rile beneficiind<br />
neîntemeiat <strong>de</strong> mijloace în sum <strong>de</strong> 12,7 mil.lei, motivîndu-se prin faptul c legea nu preve<strong>de</strong>a<br />
exhaustiv interzicerea compensaiilor. Totodat, Consiliul <strong>de</strong> administrare a Fondului nu a luat în<br />
consi<strong>de</strong>raie faptul c în astfel <strong>de</strong> cazuri se aplic principiul obligativitii contractuale, potrivit<br />
ruia contractul are putere <strong>de</strong> lege între pi i urmeaz a fi executat, <strong>de</strong>spre ce a fost informat<br />
Agenia la 02.05.2007, <strong>de</strong> ctre Comisia parlamentar pentru agriculturi industria alimentar.<br />
Concluzii i recomandri<br />
Programul a soluionat într-o msur apreciabil problema restituirii unor cheltuieli,<br />
asigurînd pentru un numr însemnat <strong>de</strong> viticultori particulari i gospodrii neti posibilitatea <strong>de</strong><br />
procurare a materialului sditor. Efecte pozitive au fost resimite i la agenii economici mai mari,<br />
productori <strong>de</strong> vinuri, care au reuit, cu suportul alocaiilor din Fond, si recupereze o parte din<br />
cheltuielile efectuate la plantarea viilor, menite ulterior s asigure cu materie prim fabricile pe care<br />
97
le administreaz. Totodat, pentru redresarea situaiei privind realizarea Programului, este necesar<br />
se asigure: sporirea responsabilitii Direciei politici <strong>de</strong> pia în sectorul viti-vinicol din cadrul<br />
Ministerului Agriculturii i Industriei Alimentare, în ve<strong>de</strong>rea administrrii a<strong>de</strong>cvate a ramurii vitivinicole;<br />
examinarea <strong>de</strong> ctre Guvern a eventualei realizri a Programului; acordarea resurselor<br />
materiale i financiare suficiente pentru realizarea obiectivelor Programului; corectarea<br />
indicatorilor <strong>de</strong> progres prevzui la situaia i în condiiile actuale ale pieei <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfacere;<br />
elaborarea unui sistem complex <strong>de</strong> indicatori, care s permit aprecierea eficienei Programului i<br />
stabilirea unor termene pentru raportare, analiz, aplicarea unor msuri <strong>de</strong> perfecionare;<br />
coordonarea activitilor cu Direciile agricole raionale, prin sporirea gradului <strong>de</strong> implicare a<br />
acestora la colectarea datelor i raportarea indicatorilor <strong>de</strong> performan realizai; examinarea<br />
principiilor <strong>de</strong> restituire a cheltuielilor i analiza posibilitilor <strong>de</strong> finanare i a altor activiti<br />
<strong>de</strong>cît cele legate <strong>de</strong> plantarea viilor; coordonarea direciilor <strong>de</strong> cercetare ale instituiilor tiinifice<br />
i direcionarea activitii acestora spre formarea bazei cu material sditor autohton i a soiurilor<br />
europene mo<strong>de</strong>rne.<br />
V.5. Auditul performanei implementrii proiectelor investiionale la întreprin<strong>de</strong>rile<br />
vinicole<br />
Ramura vinicol reprezint un sector important al economiei naionale. În Republica<br />
<strong>Moldova</strong> industria vinului este consi<strong>de</strong>rat coloana vertebral a sectorului agrar, ce constituie 18%-<br />
20% din PIB, i care cuprin<strong>de</strong> circa 27% din fora apt <strong>de</strong> munc a rii. Acestei ramuri i se acord<br />
o atenie <strong>de</strong>osebit i datorit faptului c reprezint i un sector strategic al economiei naionale,<br />
<strong>de</strong>oarece 90-95% din tot volumul vinului produs se export.<br />
Drept temei pentru privatizarea societilor vinicole au servit Programul <strong>de</strong> privatizare<br />
pentru anii 1997-1998, aprobat prin Legea nr.1217-XIII din 25.06.1997, i Legea nr.1309-XIV din<br />
19.10.2000 „Cu privire la privatizarea întreprin<strong>de</strong>rilor din industria tutunului i industria<br />
vinificaiei”.<br />
Actualmente, Agenia Proprietii Publice (APP) este unicul organ care realizeaz politica<br />
Guvernului în domeniul privatizrii i efectueaz, împreun cu alte organe <strong>de</strong> specialitate i cu<br />
autoritile administraiei publice locale, monitoringul i supravegherea executrii <strong>de</strong> ctre<br />
cumptori a obligaiilor asumate în contractele <strong>de</strong> vînzare-cumprare a bunurilor proprietate <strong>de</strong><br />
stat, cu care, din numele statului, au i fost încheiate contracte <strong>de</strong> vînzare-cumprare.<br />
În rezultatul <strong>de</strong>sfurrii concursurilor investiionale, în perioada anilor 2002-2005, au fost<br />
privatizate 4 companii vinicole, la care <strong>de</strong>intor al pachetului <strong>de</strong> aciuni, în majoritate, a fost statul.<br />
Beneficiul scontat din privatizarea întreprin<strong>de</strong>rilor urma a fi realizat în baza clauzelor contractuale<br />
i Programelor investiionale, elaborate individual pentru fiecare cumptor.<br />
Informaia privind investitorii, costul pachetelor <strong>de</strong> aciuni i perioada <strong>de</strong> realizare a<br />
Programelor investiionale se prezint în Tabel.<br />
Societile<br />
privatizate<br />
Investitori<br />
Preul contractat<br />
pentru pachetul <strong>de</strong><br />
aciuni (mii dol. SUA)<br />
Data i anul<br />
încheierii<br />
contractelor <strong>de</strong><br />
vînzare-cumprare<br />
Perioada<br />
<strong>de</strong><br />
realizare<br />
Datoriile societilor<br />
la momentul privatizrii<br />
(mii lei)<br />
S.A. „Fabrica <strong>de</strong><br />
vin Cojuna”<br />
S.A.T.Î. „Alma Grup” (Rusia) 250,0 22.08.2005 2009 25914,1<br />
S.A. „Vismos” S.A.T.Î. „Torgovîi Dom „Aroma” (Rusia) 1400,0 21.10.2002 2007 31216,1<br />
S.A. „Nis-<br />
Strugura”<br />
S.A. „Crai<br />
Divin”<br />
Î.C.S. „DK-Intertra<strong>de</strong>” S.R.L. (<strong>Moldova</strong>) 1750,0 24.06.2004 2008 3588,0<br />
S.A.T.D. „Moscovskii Mejrespublikanskii<br />
Vino<strong>de</strong>liceskii Zavod” (Rusia)<br />
3700,0 27.12.2002 2007 1328,6<br />
Total 7100,0 62046,8<br />
Surs: Contractele <strong>de</strong> vînzare-cumprare a pachetului <strong>de</strong> aciuni al statului în societile expuse la concursul<br />
investiional<br />
98
Potrivit contractelor <strong>de</strong> vînzare-cumprare, au fost trasate direciile investiionale în:<br />
<strong>de</strong>zvoltarea bazei <strong>de</strong> materie prim, cu investirea mijloacelor în sum <strong>de</strong> 7,1 mil.dol. SUA<br />
prin plantarea a 1,55 mii ha <strong>de</strong> vi <strong>de</strong> vie;<br />
<strong>de</strong>zvoltarea bazei tehnice – <strong>de</strong> 3,1 mil.dol. SUA;<br />
suplimentarea mijloacele circulante ale societilor cu 4,3 mil.dol. SUA.<br />
În total, conform Programelor investiionale, cumptorii s-au angajat s plaseze investiii<br />
în societile privatizate sub form <strong>de</strong> mijloace bneti i patrimoniale în mrime <strong>de</strong> 14,55 mil.dol.<br />
SUA. Toate contractele <strong>de</strong> vînzare-cumprare au stabilit angajamente pentru cumptori privind<br />
achitarea integral a datoriilor societilor privatizate fa <strong>de</strong> bugetele <strong>de</strong> toate nivelurile care<br />
constituiau 62,0 mil.lei.<br />
Se menioneaz c contractele investiionale încheiate între APP i cumptorii S.A. „Nis-<br />
Strugura” i S.A. „Fabrica <strong>de</strong> vin Cojuna” au prevzut investirea mijloacelor din surse proprii, iar<br />
pentru cumptorii S.A. „Vismos” i S.A. „Crai Divin” asemenea condiii n-au fost stabilite.<br />
Pentru cumptorul S.A. „Crai Divin” s-a stabilit c va fi consi<strong>de</strong>rat ca investiii i profitul net<br />
al societii, care va fi reinvestit <strong>de</strong> ctre investitor, i care <strong>de</strong>ja la momentul privatizrii alctuia<br />
14,9 mil.lei.<br />
Pe lîng aceasta, contractele <strong>de</strong> vînzare-cumprare au prevzut o serie <strong>de</strong> clauze<br />
suplimentare asumate <strong>de</strong> cumptori pentru perioada postprivatizare, cum sînt: protecia mediului;<br />
meninerea obiectului <strong>de</strong> activitate; meninerea numrului <strong>de</strong> personal; stingerea datoriilor<br />
societilor privatizate ctre buget i teri, precum i alte clauze specifice.<br />
Motivaia aciunii <strong>de</strong> audit<br />
<strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a iniiat auditul performanei implementrii Programelor investiionale i<br />
în<strong>de</strong>plinirii clauzelor specifice, negociate la cumprarea unor societi vinicole, pentru a <strong>de</strong>termina<br />
gradul <strong>de</strong> realizare a acestora, a stabili dac au fost obinute beneficiile ateptate, precum i pentru a<br />
evalua eficacitatea monitorizrii procesului <strong>de</strong> postprivatizare <strong>de</strong> ctre vînztor. Ca rezultat – <strong>de</strong> a<br />
<strong>de</strong>termina ce aciuni urmeaz s întreprind Guvernul, în persoana Ministerului Economiei, pentru a<br />
eficientiza realizarea obiectivelor <strong>de</strong> investiii. Misiunea <strong>de</strong> audit a fost exercitat la APP, cu<br />
efectuarea vizitelor în teritoriu, la societile vinicole privatizate. Informaii suplimentare au fost<br />
solicitate <strong>de</strong> la IFPS, ARFC i <strong>de</strong> la BNS.<br />
Constatrile auditului<br />
Atît investitorii, cît i APP nu au realizat integral obiectivele propuse prin privatizrile<br />
efectuate, iar beneficiile realizate n-au fost egale cu cele scontate. În special, s-au constatat<br />
urmtoarele.<br />
• Condiia obligatorie a angajamentelor investiionale privind plantarea viei <strong>de</strong> vie, în<br />
situaia cînd societile privatizate nu <strong>de</strong>ineau terenuri proprii, nu avea suport juridic, inîndu-se<br />
cont <strong>de</strong> faptul c Legea nr.1308-XIII preve<strong>de</strong>a c dreptul <strong>de</strong> vînzare-cumprare a terenurilor cu<br />
<strong>de</strong>stinaie agricol aparine statului, precum i persoanelor fizice i juridice autohtone. În contextul<br />
celor expuse, se exemplific c <strong>de</strong>i investitorii strini au încheiat contracte care preve<strong>de</strong>au<br />
plantarea viei <strong>de</strong> vie, acestea nu puteau fi în<strong>de</strong>plinite. Ca urmare, pe parcursul realizrii<br />
Programelor investiionale, în baza <strong>de</strong>ciziilor Comisiei pentru <strong>de</strong>sfurarea concursurilor comerciale<br />
i investiionale <strong>de</strong> privatizare a proprietii publice, s-au operat modificri la condiiile stabilite,<br />
prin suplimentarea sintagmei „plantarea viei <strong>de</strong> vie” cu „procurarea viei <strong>de</strong> vie”. Problemele<br />
i<strong>de</strong>ntificate au influenat negativ realizarea obiectivului respectiv, totodat fiind extinse i termenele<br />
<strong>de</strong> execuie a acestuia. Un aspect important al acestei probleme îl constituie înfiinarea plantaiilor<br />
<strong>de</strong> vi <strong>de</strong> vie prin intermediari, modalitate care s-a soldat cu acceptarea în calitate <strong>de</strong> investiii a<br />
unor cheltuieli neîntemeiate, impuse <strong>de</strong> darea în arend a pmîntului <strong>de</strong> sub plantaii, pe cînd<br />
plantaiile propriu-zise au fost vîndute sau transmise investitorilor ca mijloace patrimoniale.<br />
99
• Dei în Programul <strong>de</strong> restabilire i <strong>de</strong>zvoltare a viticulturii i vinificaiei în anii 2002 –<br />
2020 44 era prevzut c pentru înfiinarea 1 ha <strong>de</strong> plantaii viticole pîn la intrarea lor în rod sînt<br />
necesare mijloace în sum <strong>de</strong> 8,0-10,0 mii dol. SUA, în contractele <strong>de</strong> vînzare-cumprare a fost<br />
stabilit neargumentat i difereniat, pentru diferii investitori, costul pentru plantarea unui hectar <strong>de</strong><br />
la 3,2 mii dol. SUA/1ha pentru S.A. „Vismos” pîn la 10,0 mii dol. SUA/1ha – pentru S.A. „Nis-<br />
Strugura, prin ce a fost pus la îndoial <strong>de</strong> la bun început realizarea obiectivelor asumate pentru<br />
compartimentul respectiv. Astfel, <strong>de</strong>i investitorul S.A.T.Î. „Torgovîi Dom ”Aroma”, cumptorul<br />
S.A. „Vismos”, a realizat investiiile prevzute pentru plantarea viei <strong>de</strong> vie în mrime <strong>de</strong> 1,6<br />
mil.dol. SUA, acesta n-a plantat suprafaa prevzut în contract <strong>de</strong> 500 ha, ci doar <strong>de</strong> 266,6 ha, sau<br />
cu 233,4 ha mai puin.<br />
• Consiliul <strong>de</strong> administrare al Fondului pentru susinerea înfiinrii plantaiilor viticole, în<br />
perioada anilor 2004-2006, neargumentat a acceptat compensarea din contul bugetului <strong>de</strong> stat a 1,2<br />
mil.dol. SUA pentru acoperirea cheltuielilor efectuate la înfiinarea plantaiilor viticole prevzute în<br />
Programul investiional, motivînd aceasta prin faptul c legea nu preve<strong>de</strong>a exhaustiv interzicerea<br />
compensaiilor pentru investitori. Astfel, Consiliul <strong>de</strong> administrare al Fondului nu a luat în calcul<br />
faptul c în astfel <strong>de</strong> cazuri se aplic principiul obligativitii contractuale, potrivit cruia contractul<br />
are putere <strong>de</strong> lege între pi i urmeaz a fi executat, <strong>de</strong>spre ce a fost informat Agenia<br />
Agroindustrial „<strong>Moldova</strong>-Vin” <strong>de</strong> ctre Comisia parlamentar agriculturi industrie alimentar.<br />
• Planul <strong>de</strong> investiii pentru <strong>de</strong>zvoltarea bazei tehnice n-a stabilit clauze clare i concrete<br />
privind <strong>de</strong>zvoltarea bazei tehnice a întreprin<strong>de</strong>rilor, dîndu-i posibilitate cumptorului s<br />
foloseasc sursele i în alte scopuri <strong>de</strong>cît cele prevzute în caietele <strong>de</strong> sarcini. Ca rezultat, investirea<br />
mijloacelor la acest compartiment nu în toate cazurile s-a efectuat în scopurile prevzute iniial.<br />
• Urmare ne<strong>de</strong>terminrii surselor <strong>de</strong> investiii pentru suplimentarea mijloacelor circulante,<br />
<strong>de</strong> ctre unele întreprin<strong>de</strong>ri (S.A. „Nis-Strugura” i S.A. „Crai Divin”) investiiile au fost<br />
efectuate din împrumuturi i credite în mrime <strong>de</strong> 398,1 mil.lei, calculîndu-se i trecîndu-se la<br />
cheltuieli dobînzi în sum <strong>de</strong> 54,0 mil.lei. În consecin, toate acestea au avut un impact negativ<br />
care a generat majorarea, în anul 2009, a costului produciei finite cu 33,8%, comparativ cu anul<br />
2003.<br />
• Activitatea investiional n-a fost orientat suficient spre sporirea performanelor<br />
întreprin<strong>de</strong>rilor i n-a contribuit în<strong>de</strong>ajuns la susinerea principiului <strong>de</strong> baz al investiiilor –<br />
obinerea profitului. Nu toate întreprin<strong>de</strong>rile privatizate au asigurat majorarea volumului <strong>de</strong><br />
producie, nu au obinut profituri, iar cele care le-au obinut, n-au rezultat din activitatea <strong>de</strong> baz.<br />
Nu s-au înregistrat succese apreciabile nici în realizarea aspectelor sociale ale angajamentelor<br />
investiionale, un impediment fiind consecina embargoului impus la export, precum i<br />
managementul investiional nea<strong>de</strong>cvat care a mizat numai pe exportul produciei în Rusia, nefiind<br />
orientat i pe alte piee <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfacere, inclusiv autohtone.<br />
• Activitile <strong>de</strong> urmrire a modului <strong>de</strong> realizare a Programelor investiionale <strong>de</strong> ctre<br />
investitori, întreprinse <strong>de</strong> APP, n-au fost cele mai eficiente, datorit lipsei criteriilor privind<br />
surarea beneficiilor scontate, ceea ce a contribuit i la nerealizarea obiectivelor <strong>de</strong> investiii.<br />
• Monitorizarea respectrii clauzelor specifice s-a executat mai mult formal, în condiii cînd<br />
i clauzele au fost stabilite în acelai mod. Analiza executrii gradului <strong>de</strong> realizare a clauzelor<br />
suplimentare ale contractelor <strong>de</strong> vînzare-cumprare nu s-a efectuat prin prisma evenimentelor,<br />
tranzaciilor, schimbrilor economice care afecteaz semnificativ veniturile din activitatea <strong>de</strong> baz.<br />
Activitile economico-financiare ale întreprin<strong>de</strong>rilor privatizate, eficiena managementului<br />
investiional sau beneficiile obinute din privatizare n-au fost examinate la edinele Comisiei <strong>de</strong><br />
concurs.<br />
44 Hotrîrea Guvernului nr.1313 „Cu privire la aprobarea Programului <strong>de</strong> restabilire i <strong>de</strong>zvoltare a viticulturii i vinificaiei în anii<br />
2002-2020” din 07.10.2002.<br />
100
Concluzii i recomandri<br />
Referitor la realizarea obiectivelor preconizate prin privatizarea celor patru companii, se<br />
menioneaz c Programele investiionale nu i-au atins în totalitate obiectivele propuse la iniiere,<br />
fiind necesar ca contractele <strong>de</strong> vînzare-cumprare ce vor fi încheiate cu alte companii care urmeaz<br />
a fi privatizate s conin în mod obligatoriu criterii bine <strong>de</strong>terminate i clar <strong>de</strong>finite, indicatori<br />
economico-financiari concrei, în ve<strong>de</strong>rea urmririi i monitorizrii eficienei i eficacitii<br />
implementrii contractelor investiionale încheiate. Este necesar ca grupurile <strong>de</strong> lucru, APP i<br />
Comisiile <strong>de</strong> concurs s analizeze i s monitorizeze realizarea contractelor nu numai prin prisma<br />
executrii integrale a obligaiilor contractuale, dar i prin prisma eficienei i eficacitii<br />
investiiilor.<br />
101
Capitolul VI. Audite ale sistemelor informaionale (audite TI)<br />
Tehnologiile informaionale sînt parte indispensabil a vieii contemporane. Posibilitile i<br />
avantajele pe care le ofer sînt principalele premise care fac ca ele si gseasc o aplicare larg în<br />
cadrul sectorului guvernamental. În limita resurselor disponibile, autoritile publice implementeaz<br />
diferite soluii ale tehnologiilor informaionale pentru a-i eficientiza procesele <strong>de</strong> lucru.<br />
Valorificarea posibilitilor oferite <strong>de</strong> TI presupune acceptarea unor riscuri specifice, cum ar<br />
fi: securitatea informaional, <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>na prea mare <strong>de</strong> gradul <strong>de</strong> calificare a persoanelor<br />
responsabile, veridicitatea datelor, costurile mari <strong>de</strong> întreinere, nedorina unor angajai <strong>de</strong> a accepta<br />
schimbrile. Luînd în consi<strong>de</strong>rare consumul <strong>de</strong> resurse umane i financiare la <strong>de</strong>zvoltarea unui<br />
sistem informaional automatizat, este necesar s se <strong>de</strong>sfoare anumite activiti care ar asigura<br />
realizarea obiectivului propus la timp, cu nivelul <strong>de</strong> calitate stabilit i în limita bugetului alocat. Una<br />
din aceste activiti, <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> important pentru realizatori, dar mai ales pentru utilizatori, este<br />
auditul tehnologiilor informaionale.<br />
Auditul TI reprezint un proces <strong>de</strong> obinere i <strong>de</strong> evaluare a probelor pentru a stabili dac<br />
un anumit sistem TI protejeaz activele organizaiei, utilizeaz resursele în mod eficient, asigur<br />
securitatea i integritatea datelor i realizeaz eficient obiectivele operaionale.<br />
Auditul sistemelor informaionale reprezint o provocare la care <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> trebuie<br />
fac fa.<br />
Cu suportul Bncii Mondiale i altor donatori, al partenerilor strini, <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a<br />
cut primii pai în acest domeniu, efectuînd 3 audite-pilot TI la Compania Naional <strong>de</strong><br />
Asigurri în Medicin, Casa Naional <strong>de</strong> Asigurri Sociale i la Ministerul Finanelor. Au<br />
fost auditate, respectiv, Sistemele Informaionale: „Asigurarea obligatorie <strong>de</strong> asisten medical” (în<br />
continuare – SIA „AOAM”), „Protecia Social” (în continuare – SPIS) i „Managementul i<br />
Analiza Financiar a Datoriei Publice” (în continuare – SI „DMFAS”).<br />
Pe parcursul auditelor respective, echipele <strong>de</strong> audit ale Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> au revizuit<br />
controalele generale TI existente în cadrul entitilor nominalizate, precum i cele ale aplicaiei,<br />
fiind stabilit un obiectiv comun:<br />
Asigur controalele generale TI existente în cadrul acestor autoriti i controalele<br />
aplicaiei acurateea, integritatea i fiabilitatea datelor, precum i securitatea i disponibilitatea<br />
sistemelor?<br />
Constatrile auditului<br />
În rezultatul auditelor exercitate la autoritile publice menionate, s-au constatat<br />
unele <strong>de</strong>ficiene similare la capitolul controale TI, dup cum urmeaz:<br />
• nu exist documente strategice în domeniul TI;<br />
• nu sînt elaborate standar<strong>de</strong>, politici i proceduri în domeniul TI;<br />
• managementul <strong>de</strong> vîrf nu manifest o atenie suficient în problemele <strong>de</strong> management TI;<br />
• nu în toate cazurile protecia fizic i <strong>de</strong> mediu a TI corespun<strong>de</strong> cu bunele practici<br />
internaionale;<br />
• nu se analizeaz riscurile legate <strong>de</strong> TI;<br />
• nu este evaluati monitorizat respectarea politicilor, standar<strong>de</strong>lor i procedurilor, acest<br />
fapt fiind un motiv <strong>de</strong> îngrijorare privind aplicarea lor;<br />
• nu se utilizeaz eficient resursele existente;<br />
• exist o fluctuaie mare a personalului TI, instituia fiind prea <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> cîteva<br />
persoane;<br />
• TI se elaboreazi se <strong>de</strong>zvolt separat <strong>de</strong> alte subdiviziuni;<br />
• nu se iau în consi<strong>de</strong>raie necesitile utilizatorilor.<br />
102
În afar <strong>de</strong> aceasta, misiunile <strong>de</strong> audit au constatat la entitile auditate i alte<br />
<strong>de</strong>ficiene, din care se exemplific urmtoarele:<br />
‣ Compania Naional <strong>de</strong> Asigurri în Medicin:<br />
• Nivelul <strong>de</strong> utilizare a SIA „AOAM” nu corespun<strong>de</strong> sarcinilor formulate iniial i nu poate<br />
satisface cerinele propuse <strong>de</strong> automatizare.<br />
• Proiectarea, <strong>de</strong>zvoltarea i implementarea SIA „AOAM” nu se conformeaz bunelor<br />
practici internaionale i acesta are un ir <strong>de</strong> neajunsuri, care submineaz calitatea i integritatea<br />
datelor, precum i eficacitatea, fiabilitatea, securitatea, stabilitatea i disponibilitatea sistemului.<br />
• Un <strong>de</strong>fect serios în programare împiedic utilizarea programelor informatice <strong>de</strong> securitate<br />
<strong>de</strong> o importan major. Se exemplific, în acest context, c SIA „AOAM” nu funcioneaz dac pe<br />
servere sînt instalate programe-antivirus. Lipsa programului-antivirus compromite serios SIA<br />
„AOAM” i toate celelalte sisteme sau aplicaii, precum i calculatoarele utilizatorilor acestuia, iar<br />
lipsa unei copii <strong>de</strong> rezerv a bazei <strong>de</strong> date a SIA „AOAM” în afara sistemului poate duce la<br />
pier<strong>de</strong>rea total a datelor în caz <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nte sau calamiti.<br />
• Pe unele calculatoare sînt instalate versiuni-pirat ale programelor-antivirus.<br />
• Dei exist un jurnal al activitilor în reea, acestea nu sînt revizuite i analizate în mod<br />
sistematic, în scopul <strong>de</strong>tectrii i prevenirii unor eventuale activiti care ar putea submina<br />
securitatea i viabilitatea sistemului.<br />
• Nu este asigurat <strong>de</strong>limitarea drepturilor utilizatorilor astfel încît s asigure securitatea<br />
sistemului. Numerele <strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntificare i parolele sînt schimbate frecvent între utilizatori, ceea ce<br />
împiedic <strong>de</strong>pistarea i urmrirea aciunilor utilizatorilor, chiar dac ele pot cauza frau<strong>de</strong> sistemului.<br />
‣ Casa Naional <strong>de</strong> Asigurri Sociale:<br />
• Nu au fost implementate toate modulele SPIS nici pîn la finele perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong><br />
garanie(29.03.2010), acordat <strong>de</strong> ctre furnizor.<br />
• Exist un exces <strong>de</strong> <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>n <strong>de</strong> furnizor la suportul SPIS i infrastructurii acestuia.<br />
• Nu se dispune <strong>de</strong> competene a<strong>de</strong>cvate pentru a sprijini sistemul informaional, f<br />
ajutorul furnizorului.<br />
• Nu exist un plan privind abordarea problemei <strong>de</strong> suport sau <strong>de</strong>zvoltrii capacitilor<br />
interne.<br />
• Exist problema fluctuaiei personalului calificat, motivul fiind nivelul relativ sczut <strong>de</strong><br />
salarizare.<br />
• Lipsete o procedur scris privind crearea rapoartelor, extragerea datelor din sistem.<br />
• Nu exist rapoarte generate automat sau registrele tranzaciilor (loguri) nu se examineaz<br />
în mod regulat/periodic.<br />
• Se utilizeaz un singur tip <strong>de</strong> copii <strong>de</strong> rezerv, <strong>de</strong>ci nu este utilizat raional spaiul pe<br />
purttorii <strong>de</strong> informaie. Copiile nu sînt testate sau validate, <strong>de</strong>ci nu pot garanta recuperarea datelor.<br />
• Utilizarea parolelor inclu<strong>de</strong> insuficiente politici <strong>de</strong> schimbare periodic, confi<strong>de</strong>nialitate<br />
i format al parolei (<strong>de</strong> exemplu, lungimea parolei, coninutul alfanumeric).<br />
• Exist unele <strong>de</strong>ficiene la etapa generrii corespunztoare a rapoartelor din SPIS.<br />
‣ Ministerul Finanelor:<br />
• Nu au putut fi i<strong>de</strong>ntificate documente care ar <strong>de</strong>semna valoarea sistemului i dreptul <strong>de</strong><br />
proprietate asupra acestuia, SI „DMFAS” nefiind reflectat în evi<strong>de</strong>na contabil a ministerului.<br />
• Dei insuficiena controalelor generale TI din cadrul Ministerului Finanelor nu manifest<br />
o îngrijorare semnificativ privind SI „DMFAS”, <strong>de</strong>oarece ultimul nu este consi<strong>de</strong>rat un sistem <strong>de</strong> o<br />
importan major, acestea pot afecta alte sisteme informaionale existente, precum i Sistemul<br />
Integrat <strong>de</strong> Management Financiar, care la momentul actual este în proces <strong>de</strong> implementare.<br />
• Utilizatorii SI „DMFAS” corespund fielor postului i regulamentelor subdiviziunilor în<br />
care activeaz, totui unii din ei nu au beneficiat <strong>de</strong> instruire în domeniul operrii sistemului.<br />
103
• Nu este utilizat o procedur <strong>de</strong> verificare, testare i validare a copiilor <strong>de</strong> rezerv.<br />
• Nu în toate cazurile a fost respectat Regulamentul „Privind asigurarea securitii<br />
informaionale în cadrul Ministerului Finanelor”, la capitolul complexitatea parolelor,<br />
periodicitatea modificrii i formatul acestora.<br />
• Persist cazuri cînd un cont <strong>de</strong> utilizator este folosit <strong>de</strong> cîteva persoane sau o persoan<br />
utilizeaz contul alteia.<br />
• Exist drepturi privilegiate acordate în mod necorespunztor (utilizatorii pot instala i<br />
<strong>de</strong>zinstala programe, pot modifica setrile i politicile locale).<br />
• La staiile <strong>de</strong> lucru, <strong>de</strong> obicei, nu se efectueaz actualizarea sistematic a sistemului <strong>de</strong><br />
operare, astfel nefiind înlturate vulnerabilitile acestuia, fiind expuse unui risc iminent <strong>de</strong> a fi<br />
infectate <strong>de</strong> virui.<br />
• SI „DMFAS” dispune <strong>de</strong> suficiente controale integrate care verific automat dac<br />
introducerea datelor a fost efectuat cu acuratee, pentru a fi validat, îns persist unele îngrijorri<br />
în ceea ce privete posibilitatea operatorilor <strong>de</strong> a introduce date în clasificatorii sistemului i în alte<br />
tabele <strong>de</strong> sistem, lucru care poate afecta acurateea i integritatea datelor prin dublarea<br />
înregistrrilor sau tergerea lor.<br />
• Generarea rapoartelor reprezint o procedur <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> complicat care poate fi afectat<br />
<strong>de</strong> factorul uman.<br />
• Deficienele i iregularitile constatate au fost <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> nivelul insuficient <strong>de</strong><br />
monitorizare din partea autoritilor publice auditate privind <strong>de</strong>zvoltarea, gestionarea i meninerea<br />
sistemelor informaionale.<br />
104
CAPITOLUL VII. Rezultatele activitii <strong>de</strong> monitorizare a executrii cerinelor<br />
i recomandrilor Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong><br />
VII.1. Sinteza aciunilor/msurilor întreprinse în ve<strong>de</strong>rea executrii cerinelor i<br />
recomandrilor Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong><br />
Rezumat<br />
Autoritile i instituiile publice, urmare recomandrilor înaintate <strong>de</strong> ctre <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong><br />
<strong>Conturi</strong>, în ve<strong>de</strong>rea promovrii responsabilitii manageriale pentru utilizarea mijloacelor publice în<br />
mod regulamentar, cu maxim eficien, economicitate i eficacitate, precum i pentru<br />
corectitudinea gestionrii patrimoniului public, au întreprins msuri <strong>de</strong> lichidare a abaterilor <strong>de</strong> la<br />
reglementrile legale, constatate la formarea i utilizarea finanelor publice, precum i la gestionarea<br />
patrimoniului public. Msurile întreprinse au fost orientate spre: încasarea veniturilor la buget;<br />
îmbunirea procesului <strong>de</strong> administrare a veniturilor bugetului <strong>de</strong> stat; înregistrarea în evi<strong>de</strong>na<br />
contabil a patrimoniului public; gestionarea eficient a mijloacelor financiare alocate pentru<br />
investiii i reparaii capitale; înregistrarea la OCT a bunurilor imobile; îmbunirea<br />
managementului finanelor publice; responsabilizarea executorilor <strong>de</strong> buget; prestarea unor servicii<br />
calitative; instruirea angajailor privind aplicarea noilor proceduri în domeniul achiziiilor publice i<br />
privind implementarea sistemului <strong>de</strong> management financiar i control i auditului intern.<br />
Ministerul Finanelor (MF) a efectuat o analiz a restanei fa <strong>de</strong> bugetul public naional<br />
înregistrat la finele anului 2009, remarcînd reducerea acesteia pe parcursul anului 2010 (25%).<br />
În acest sens, Inspectoratul Fiscal Principal <strong>de</strong> Stat, întru stingerea obligaiilor fiscale ale<br />
contribuabililor restanieri, a aplicat modaliti <strong>de</strong> executare silit, prevzute <strong>de</strong> Codul fiscal, prin<br />
care s-au încasat la bugetul <strong>de</strong> stat 81,8 mil. lei i au fost sechestrate bunuri în valoare <strong>de</strong> 46,9 mil.<br />
lei, dup comercializarea crora sumele încasate vor fi direcionate la stingerea datoriilor fa <strong>de</strong><br />
buget.<br />
Serviciul Vamal, în urma msurilor întreprinse în ve<strong>de</strong>rea reducerii restanelor la obligaiile<br />
vamale fa <strong>de</strong> bugetul <strong>de</strong> stat, a asigurat stingerea creanelor pltitorilor vamali fa <strong>de</strong> bugetul <strong>de</strong><br />
stat, pe parcursul anului 2009, în sum <strong>de</strong> 173,0 mil.lei.<br />
MF, în urma examinrii oportunitii unor fonduri speciale i trecerii lor la componenta <strong>de</strong><br />
baz, a integrat Fondul naional <strong>de</strong> tiin în buget, iar în procesul elaborrii proiectului <strong>de</strong> lege<br />
pentru modificarea i completarea unor acte legislative s-a propus lichidarea fondurilor ecologice<br />
locale, prin fuziunea acestora în Fondul Ecologic Naional.<br />
Ca organ <strong>de</strong> control al utilizrii conform <strong>de</strong>stinaiei a finanelor publice, MF a elaborat<br />
modalitatea <strong>de</strong> prognozare i <strong>de</strong>terminare a conformitii fiecrei investiii i reparaii capitale la<br />
etapa <strong>de</strong> elaborare i executare a programelor investiionale anuale.<br />
De asemenea, a solicitat autoritilor administraiei publice centrale s organizeze<br />
corespunztor procesele <strong>de</strong> administrare i executare a funciilor <strong>de</strong> beneficiar al investiiilor i<br />
reparaiilor capitale, cu suspendarea, în caz <strong>de</strong> neconformitate, a finanrii investiiilor i reparaiilor<br />
capitale preconizate acestora în anexele respective la Legea bugetului <strong>de</strong> stat.<br />
În scopul lichidrii înclcrilor i neajunsurilor constatate la formarea i utilizarea bugetelor<br />
raioanelor Ungheni, Orhei, Teleneti, Cantemir, tefan Vod, Ocnia, Glo<strong>de</strong>ni, Edine pe anul 2008,<br />
primriile satelor din raionul tefan Vod (Caplani, Olneti, Popeasca, Ermoclia, Carahasani,<br />
Antoneti) au atribuit la majorarea valorii <strong>de</strong> bilan a mijloacelor fixe costul lucrrilor <strong>de</strong> construcie<br />
i reparaii capitale <strong>de</strong> 565,7 mii lei.<br />
Urmare corectrii erorilor admise în evi<strong>de</strong>na contabil privind costul unor lucrri <strong>de</strong><br />
reparaii capitale atribuit la majorarea valorii mijloacelor fixe, Ministerul Sii, Ministerul<br />
Educaiei, Aca<strong>de</strong>mia <strong>de</strong> tiine a Moldovei au ajustat valoarea mijoacelor fixe la suma cheltuielilor<br />
pentru reparaii capitale în mrime <strong>de</strong> 436,1 mii lei.<br />
105
Întru asigurarea monitorizrii i controlului în<strong>de</strong>plinirii <strong>de</strong> ctre beneficiarii <strong>de</strong> mijloace din<br />
împrumuturile <strong>de</strong> stat a obligaiunilor contractuale, MF solicit, trimestrial, IFPS s prezinte ordine<br />
incaso, în mod prioritar, la conturile agenilor economici care au datorii cu termen expirat la<br />
împrumuturile menionate, în ve<strong>de</strong>rea întreprin<strong>de</strong>rii msurilor <strong>de</strong> percepere forat a datoriilor,<br />
pentru rambursarea acestora. În acest sens, au fost expediate cereri <strong>de</strong> plat a datoriilor sca<strong>de</strong>nte la<br />
agenii economici beneficiari <strong>de</strong> împrumuturi recreditate din surse externe prin intermediul MF i<br />
<strong>de</strong> împrumuturi externe acordate sub garania statului. În rezultat, s-au efectuat achitri la buget în<br />
sum <strong>de</strong> 62,5 mil.lei.<br />
Conducerea CNAM a intensificat procedurile <strong>de</strong> control asupra respectrii <strong>de</strong> ctre<br />
prestatorii <strong>de</strong> servicii medicale a clauzelor contractuale i asupra veridicitii volumelor <strong>de</strong> servicii<br />
executate i facturate. Astfel, a fost evaluat activitatea unui ir <strong>de</strong> IMSP, iar în comun cu Camera<br />
Înregistrrii <strong>de</strong> Stat, Oficiile teritoriale fiscale i primriile, întru asigurarea executrii veniturilor în<br />
rimea indicilor aprobai <strong>de</strong> Parlament, s-au efectuat controale la contribuabili i, dup caz, s-au<br />
blocat conturile bancare ale celor mai mari datornici la FAOAM pîn la achitarea integral a tuturor<br />
restanelor.<br />
A fost revizuit procedura <strong>de</strong> contractare a IMS pentru prestarea serviciilor în cadrul<br />
FAOAM, inîndu-se cont <strong>de</strong> preve<strong>de</strong>rile cadrului legal în acest domeniu.<br />
În scopul asigurrii securitii informaionale în cadrul CNAM, au fost elaborate proceduri<br />
<strong>de</strong> lucru pentru angajaii responsabili <strong>de</strong> activitatea SIA „AOAM”, în ve<strong>de</strong>rea asigurrii<br />
funcionalitii sistemului informaional, precum i ghidul i registrul riscurilor pentru acesta.<br />
Casa Naional <strong>de</strong> Asigurri Sociale, întru asigurarea achitrii în termen i integrale a<br />
contribuiilor <strong>de</strong> asigurri sociale <strong>de</strong> stat, precum i reducerii restanelor, a efectuat controale la<br />
agenii economici, în rezultat fiind aplicate amenzi i penaliti în sum <strong>de</strong> 29,6 mil.lei (achitate –<br />
11,0 mil.lei).<br />
Pentru informarea contribuabililor referitor la respectarea <strong>de</strong> ctre ei a termenelor stabilite<br />
pentru prezentarea Declaraiilor persoanelor asigurate, CNAS a organizat seminare la aceast tem,<br />
a prezentat informaiile necesare în mass-media, accentuîndu-se asupra necesitii în<strong>de</strong>plinirii<br />
corecte i în termen <strong>de</strong> ctre contribuabili a acestor <strong>de</strong>claraii.<br />
Ministerul Economiei, în scopul eficientizrii procesului <strong>de</strong> gestionare a patrimoniului<br />
public, prin monitorizarea conformitii i regularitii administrrii patrimoniului <strong>de</strong> stat transmis<br />
în gestiunea întreprin<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong> stat din subordine, a procedat la elaborarea politicii în domeniul<br />
administrrii patrimoniului public.<br />
Întru remedierea situaiei economico-financiare dificile înregistrate la întreprin<strong>de</strong>rile din<br />
subordinea ministerului, au fost întreprinse urmtoarele msuri:<br />
Î.S. „Fabrica <strong>de</strong> sticl” a iniiat procedura <strong>de</strong> stabilire i <strong>de</strong>limitare a terenurilor aferente, a<br />
aprobat regulamente privind efectuarea în regie a lucrrilor <strong>de</strong> construcie, achiziiile, salarizarea<br />
angajailor, activitatea filantropici <strong>de</strong> sponsorizare, precum i privind activitatea <strong>de</strong> investiii.<br />
Î.S. Uzina <strong>de</strong> bijuterii din Chiinu „Giuvaer” a efectuat inventarierea bunurilor materiale,<br />
activelor financiare, creanelor i datoriilor; a iniiat procedura <strong>de</strong> corelare a valorii capitalului<br />
social cu valoarea activelor nete conform normelor stabilite, <strong>de</strong> reevaluare a patrimoniului la<br />
valoarea <strong>de</strong> pia, precum i procedura <strong>de</strong> achitare a datoriilor fa <strong>de</strong> bugetul consolidat (3,9<br />
mil.lei).<br />
Î.S. „Institutul Naional <strong>de</strong> Standardizare i Metrologie” a înregistrat în evi<strong>de</strong>na contabil<br />
suma <strong>de</strong> 409,1 mii lei, care reprezint diferena dintre valoarea lucrrilor <strong>de</strong> reparaii capitale,<br />
transmis <strong>de</strong> Serviciul Standardizare i Metrologie, i valoarea lucrrilor executate <strong>de</strong> ctre<br />
antreprenor.<br />
În rezultatul auditelor efectuate <strong>de</strong> ctre <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong>, întru executarea recomandrilor<br />
înaintate, a fost optimizat cadrul legislativ i normativ:<br />
- Prin Hotrîrea Guvernului nr.304 din 22.04.2010, a fost aprobat structura Raportului<br />
anual privind executarea (utilizarea) fondurilor asigurrii obligatorii <strong>de</strong> asisten medical;<br />
106
- Conform Ordinului Ministerului Finanelor nr.43 din 21 mai 2009, au fost operate<br />
modificri i completri în Clasificaia bugetar.<br />
Totodat, într-un ir <strong>de</strong> cazuri, Guvernul i unele autoriti publice centrale nu au<br />
întreprins msuri privind ajustarea actelor normative i legislative, i anume:<br />
- nu a reexaminat, întru soluionare, prin intermediul elaborrii cadrului normativ,<br />
problemele ce se refer la remunerrile suplimentare (cu excepia in<strong>de</strong>mnizaiei lunare), primite <strong>de</strong><br />
tre funcionarii publici – membri ai organelor <strong>de</strong> conducere i ai comisiei <strong>de</strong> cenzori a agenilor<br />
economici cu capital majoritar <strong>de</strong> stat, în ve<strong>de</strong>rea ajustrii cadrului normativ la actele legislative în<br />
vigoare;<br />
- nu a reexaminat legislaia în domeniu ce reglementeaz procedurile <strong>de</strong> prospeciune,<br />
explorare i exploatare a resurselor naturale subterane (substanele minerale utile i apele<br />
subterane), în ve<strong>de</strong>rea eliminrii contradiciilor, incertitudinilor i golurilor din cadrul legal existent;<br />
- nu a reexaminat oportunitatea meninerii valabilitii preve<strong>de</strong>rilor Hotrîrii Guvernului<br />
nr.1102 din 10.10.2007 45 ;<br />
- nu a examinat posibilitatea <strong>de</strong>terminrii exhaustive în cadrul legal a preve<strong>de</strong>rilor referitor<br />
la exercitarea funciilor <strong>de</strong> beneficiar la utilizarea mijloacelor publice <strong>de</strong>stinate investiiilor i<br />
reparaiilor capitale alocate din buget, care ar crea condiii juridice i economice egale în activitatea<br />
<strong>de</strong> antreprenoriat;<br />
- Ministerul Economiei, în comun cu Ministerul Educaiei i Tineretului, Ministerul<br />
Agriculturii i Industriei Alimentare, Ministerul Sii, Ministerul Culturii i Turismului, nu a<br />
elaborat i nu a înaintat, spre aprobare în ordinea stabilit, Concepia <strong>de</strong> pregtire a cadrelor pentru<br />
economia naional a <strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong>, cu stabilirea criteriilor i necesitilor exhaustive pentru<br />
fiecare treapt a învmîntului în ar;<br />
- Ministerul Educaiei nu a examinat oportunitatea <strong>de</strong>scentralizrii funciilor Contabilitii<br />
Centralizate, direcie prevzut <strong>de</strong> politicile managementului financiar public, în ve<strong>de</strong>rea<br />
responsabilizrii executorilor <strong>de</strong> buget la gestionarea mijloacelor publice;<br />
Conform situaiei din 01.06.2010, din 1188 cerine i recomandri formulate, n-au fost<br />
executate 281 <strong>de</strong> cerine i recomandri (23,6%), inclusiv <strong>de</strong> ctre Guvern – 10; Ministerul Culturii<br />
– 17; Ministerul Tehnologiilor Informaionale i Comunicaiilor – 7; Aca<strong>de</strong>mia <strong>de</strong> tiine a<br />
Moldovei i instituiile din subordine – 85; Ministerul Construciilor i Dezvoltrii Regionale – 3;<br />
bugetele UAT – 13; instituiile din subordinea Ministerului Economiei – 6; IFPS – 16; alte autoriti<br />
– 124.<br />
VII.2. Impactul activitii <strong>de</strong> audit asupra unor domenii importante din viaa socialeconomic<br />
a rii<br />
Rezumat<br />
Impactul activitii <strong>de</strong> audit <strong>de</strong>sfurate <strong>de</strong> <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> poate fi sesizat prin<br />
performanele obinute în rezultatul implementrii recomandrilor înaintate.<br />
Dei în domeniul managementului financiar public se constat prezena unor probleme i<br />
neregulariti, care practic persist an <strong>de</strong> an, în anul 2009, prin eforturile <strong>de</strong>puse în ve<strong>de</strong>rea realizrii<br />
unei strînse colaborri cu entitile auditate, <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a reuit s responsabilizeze<br />
executorii <strong>de</strong> buget în ajustarea activitii economico-financiare a entitii la reglementrile în<br />
vigoare i la înaltele standar<strong>de</strong> <strong>de</strong> calitate, conformitate i transparen, precum i s contribuie la<br />
îmbunirea sistemelor <strong>de</strong> control intern ale entitilor, obinînd asigurarea neadmiterii pe viitor a<br />
problemelor i neregulilor i<strong>de</strong>ntificate.<br />
Principalele nereguli i <strong>de</strong>ficiene constatate, clasificate dup sumele estimate, frecvena<br />
numrului <strong>de</strong> cazuri i sumele restituite, sînt reflectate în urmtorul tabel:<br />
45 Hotrîrea Guvernului nr. 1102 din 10.10.2007 „Cu privire la acceptarea cesiunii drepturilor i obligaiilor ce <strong>de</strong>curg<br />
din Acordul <strong>de</strong> concesiune în ve<strong>de</strong>rea cercetrii i exploatrii resurselor <strong>de</strong> ei i gaze în Republica <strong>Moldova</strong>”.<br />
107
Nr.<br />
Categorii <strong>de</strong> abateri<br />
1. Nestabilirea i neîncasarea în<br />
cuantumul i în termenele prevzute <strong>de</strong><br />
lege a unor venituri bugetare (impozit<br />
pe venit, contribuii, TVA i alte pli)<br />
2. Nerespectarea preve<strong>de</strong>rilor legale la<br />
inerea evi<strong>de</strong>nei contabile<br />
3. Administrarea i gestionarea<br />
patrimoniului public cu înclcarea<br />
legislaiei în vigoare<br />
4. Neîncasarea veniturilor provenite din<br />
arenda spaiilor<br />
Suma<br />
estimat<br />
(mil. lei)<br />
Pon<strong>de</strong>rea,<br />
în total<br />
(%)<br />
Suma<br />
restituit<br />
(mil. lei)<br />
Pon<strong>de</strong>rea,<br />
în total<br />
(%)<br />
Numrul<br />
<strong>de</strong> cazuri<br />
Pon<strong>de</strong>rea,<br />
în total<br />
(%)<br />
12,5 3,5 0,8 0,2 14 13,3<br />
308,1 85,7 308,1 88,6 79 75,2<br />
33,7 9,4 33,7 9,7 5 4,8<br />
5,2 1,4 5,2 1,5 7 6,7<br />
Total 359,5 100 347,8 100 105 100<br />
Alte abateri constatate:<br />
• transmiterea funciilor <strong>de</strong> beneficiar <strong>de</strong> ctre autoritile administraiei publice centrale<br />
unor întreprin<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> stat i societi pe aciuni a influenat asupra diminurii plilor la buget,<br />
restituirii i/sau trecerii în cont a TVA, astfel bugetul suportînd cheltuieli duble;<br />
• inclu<strong>de</strong>rea i finanarea obiectivelor în lipsa documentelor <strong>de</strong> proiect, elaborate i<br />
expertizate regulamentar; nerespectarea preve<strong>de</strong>rilor legale la executarea i recepionarea lucrrilor<br />
<strong>de</strong> construcie i reparaii capitale, inclusiv executarea lucrrilor în lipsa autorizaiei <strong>de</strong> activitate i<br />
a <strong>de</strong>vizului <strong>de</strong> cheltuieli aprobat în modul stabilit,<br />
• nerespectarea preve<strong>de</strong>rilor legale la efectuarea cheltuielilor, fiind admise cheltuieli<br />
neprevzute <strong>de</strong> legislaia în vigoare, pli cu schimbarea <strong>de</strong>stinaiei, pli f documente<br />
justificative, cheltuieli ce in <strong>de</strong> achitarea neregulamentar a salariilor i premiilor;<br />
• formarea veniturilor neautorizate;<br />
• reflectarea incorect a veniturilor la bugetul <strong>de</strong> stat, precum i nerespectarea Clasificaiei<br />
bugetare la înregistrarea unor venituri au condiionat neveridicitatea datelor din Raportul privind<br />
executarea bugetului <strong>de</strong> stat pe anul 2008;<br />
• nerespectarea reglementrilor legale privind achiziiile publice;<br />
• gestionarea patrimoniului public <strong>de</strong> ctre întreprin<strong>de</strong>rile <strong>de</strong> stat, cu:<br />
- nerespectarea preve<strong>de</strong>rilor legale referitor la închirierea/arenda patrimoniului statului;<br />
- diminuarea nelegal a valorii patrimoniului i/sau a capitalului social.<br />
Probleme majore au fost constatate în domeniul achiziiilor publice, precum i în rezultatul<br />
auditului efectuat la Institutul Oncologic. În ve<strong>de</strong>rea înlturrii neregulilor <strong>de</strong>pistate, îmbunirii<br />
modului <strong>de</strong> gestionare a mijloacelor financiare publice i a patrimoniului public, precum i în<br />
scopul consolidrii managementului financiar i sporirii responsabilitii executorilor <strong>de</strong> buget la<br />
utilizarea mijloacelor publice, <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a înaintat spre executare entitilor auditate cerine<br />
i recomandri, implementarea crora va produce un impact benefic asupra gestionrii eficiente a<br />
finanelor publice.<br />
În domeniul achiziiilor publice, cele mai semnificative nereguli in <strong>de</strong>:<br />
• lipsa unui studiu al pieei i a planurilor anuale i trimestriale <strong>de</strong> efectuare a achiziiilor<br />
publice;<br />
• întocmirea i pstrarea nea<strong>de</strong>cvat a documentelor aferente achiziiilor, lipsa <strong>de</strong>claraiilor<br />
<strong>de</strong> confi<strong>de</strong>nialitate i imparialitate i a unor informaii suficiente i relevante în invitaia pentru<br />
ofert;<br />
• evaluarea incorect a ofertelor, anularea nefondat a licitaiilor i monitorizarea<br />
nea<strong>de</strong>cvat a realizrii contractelor;<br />
108
• pregtirea profesional slab a personalului implicat în activitatea <strong>de</strong> achiziii publice,<br />
lipsa regulamentelor interne care ar specifica divizarea clar a sarcinilor, atribuiilor i<br />
responsabilitilor membrilor grupului <strong>de</strong> lucru.<br />
I<strong>de</strong>ntificarea principalelor probleme din acest domeniu a contribuit la îmbunirea<br />
cadrului legal, prin:<br />
• elaborarea <strong>de</strong> ctre Agenia Achiziii Publice a proiectului Hotrîrii Guvernului „Privind<br />
modificarea i completarea Regulamentului cu privire la modul <strong>de</strong> calculare a valorii estimative a<br />
contractelor <strong>de</strong> achiziii publice i planificarea acestora, aprobat prin Hotrîrea Guvernului nr.1404<br />
din 10.12.2008”, în scopul diferenierii anunului <strong>de</strong> intenie <strong>de</strong> planul <strong>de</strong> achiziii;<br />
• modificarea <strong>de</strong> ctre Ministerul Finanelor a pct.2.4.2. din Modul <strong>de</strong> finanare a<br />
investiiilor i reparaiilor capitale prevzute în Legea bugetului <strong>de</strong> stat pe anul 2010, cu<br />
introducerea preve<strong>de</strong>rii referitor la necesitatea respectrii condiiei elaborrii, aprobrii i<br />
expertizrii documentaiei <strong>de</strong> proiect pentru argumentarea finanrii investiiilor capitale.<br />
Totodat, pe parcursul anului 2009, au fost organizate, cu suportul Aca<strong>de</strong>miei <strong>de</strong><br />
Administrare Public pe lîng Preedintele <strong>Republicii</strong> <strong>Moldova</strong>, 59 seminare <strong>de</strong> instruire în<br />
domeniul achiziiilor publice, la care au participat 1672 <strong>de</strong> persoane din cadrul instituiilor publice<br />
i operatori economici.<br />
Auditul efectuat la Institutul Oncologic a i<strong>de</strong>ntificat unele probleme, care se caracterizeaz<br />
prin:<br />
• neacreditarea sectorului spitalicesc i controlul nea<strong>de</strong>cvat asupra procurrii, distribuirii i<br />
utilizrii medicamentelor;<br />
• utilizarea neuniform a capacitilor instituionale, precum i ineficiena programului<br />
pentru aranjamentele <strong>de</strong> finanare a sferei tiinei;<br />
• nerespectarea preve<strong>de</strong>rilor legale în domeniul achiziiilor publice, precum i gradul înalt<br />
<strong>de</strong> uzur a mijloacelor fixe.<br />
În ve<strong>de</strong>rea eficientizrii eforturilor Institutului Oncologic în lupta împotriva cancerului,<br />
au fost elaborate i aprobate unele regulamente i strategii, cum ar fi:<br />
• Regulamentul cu privire la modul <strong>de</strong> selectare a pacienilor pentru tratament costisitor i<br />
organizarea bunei activiti a acestora, aprobat prin Ordinul nr.91 din 09.04.2009;<br />
• proiectul Normelor metodologice cu privire la formarea <strong>de</strong>vizului <strong>de</strong> venituri i cheltuieli<br />
(business-plan) i gestionarea surselor financiare <strong>de</strong> ctre IMSP încadrate în sistemul asigurrii<br />
obligatorii <strong>de</strong> asisten medical, care a fost remis pentru coordonare MF i CNAM;<br />
• emiterea Ordinului nr.238 din 31.07.2009, în baza cruia s-a eficientizat asistena<br />
medical acordat pacienilor spitalizai, prin organizarea alimentaiei pacienilor conform normelor<br />
stabilite i asigurarea ritmic a IMSP cu produse alimentare procurate conform cerinelor unice;<br />
• în scopul soluionrii problemelor <strong>de</strong> gestiune a cadrelor medicale, a fost elaborat i<br />
aprobat Strategia <strong>de</strong> planificare, formare, <strong>de</strong>zvoltare i înlocuire a personalului medical pe<br />
perioada anilor 2009-2014.<br />
În anul 2009, Institutul Oncologic i-a orientat activitatea tiinific spre efectuarea<br />
profilaxiei primare i secundare, diagnosticrii precoce, tratamentului complex contemporan i<br />
reabilitrii bolnavilor oncologici, iar la edina din 09.12.2009, Consiliul tiinific al IMSP IO a<br />
apreciat ca executat planul <strong>de</strong> activitate tiinifici obiectivele pe anul 2009, în volumul planificat<br />
i în termenele stabilite. Totodat, în rezultatul în<strong>de</strong>plinirii planului <strong>de</strong> msuri propus pentru<br />
acreditare, la 07.10.2009, Consiliul Naional <strong>de</strong> Evaluare i Acreditare în State a emis <strong>de</strong>cizia <strong>de</strong><br />
acreditare a Institutului Oncologic.<br />
inîndu-se cont <strong>de</strong> abaterile <strong>de</strong>pistate <strong>de</strong> <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> i <strong>de</strong> msurile întreprinse <strong>de</strong><br />
entiti întru remedierea lor, în anul 2009, valoarea total a mijloacelor restituite la bugetul <strong>de</strong> stat,<br />
bugetele UAT, precum i a patrimoniului înregistrat aflat în gestiune a constituit 39,7 mil.lei.<br />
109
Comparativ cu anii prece<strong>de</strong>ni (2007, 2008), aceast sum este mult mai mic. Situaia dat a fost<br />
condiionat <strong>de</strong> mai muli factori, i anume:<br />
• în anul 2009 au fost efectuate 4 audite ale performanei, 2 audite TI i doar 3 audite<br />
referitor la gestionarea patrimoniului <strong>de</strong> stat;<br />
• la 5 hotrîri, din 41 adoptate <strong>de</strong> <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong>, înc n-a expirat termenul <strong>de</strong> executare;<br />
• unii executori <strong>de</strong> buget nu s-au responsabilizat i nu au întreprins msuri concrete în<br />
ve<strong>de</strong>rea înlturrii neregulilor <strong>de</strong>pistate.<br />
Totodat, avînd în ve<strong>de</strong>re faptul c, în perioada anilor 2007-2008, în cadrul<br />
controalelor/auditelor efectuate, au fost <strong>de</strong>pistate mai multe cazuri <strong>de</strong> neînregistrare în evi<strong>de</strong>na<br />
contabil a mijloacelor bneti, precum i cazuri <strong>de</strong> neluare la evi<strong>de</strong>n a patrimoniului aflat în<br />
gestiune (în rezultat, mijloacele restituite la bugetul <strong>de</strong> stat i patrimoniul luat la evi<strong>de</strong>n au<br />
constituit 271,7 mil.lei), în cadrul auditelor efectuate în anul 2009 aceste neregulariti nu au<br />
persistat, ceea ce <strong>de</strong>not impactul benefic al activitii Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> asupra responsabilizrii<br />
executorilor <strong>de</strong> buget în gestionarea banilor publici i asupra asigurrii utilizrii eficiente a<br />
mijloacelor financiare publice i a patrimoniului public.<br />
Principalii indicatori ai activitii <strong>de</strong> audit i <strong>de</strong> monitorizare a executrii cerinelor i<br />
implementrii recomandrilor Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong>, pe parcursul anului 2009, se prezint în tabelul<br />
urmtor:<br />
Nr.<br />
d/o<br />
Indicatori 2009<br />
1. Numrul <strong>de</strong> misiuni <strong>de</strong> audit realizate, total, inclusiv:<br />
37<br />
- conform Programului activitii <strong>de</strong> audit a Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong><br />
- alte solicitri i autosesizri ale Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong><br />
27<br />
10<br />
2. Numrul <strong>de</strong> hotrîri adoptate în rezultatul misiunilor <strong>de</strong> audit 41<br />
3. Rapoartele <strong>de</strong> audit întocmite în rezultatul misiunilor <strong>de</strong> audit realizate* 50<br />
4. Numrul <strong>de</strong> aciuni <strong>de</strong> audit efectuate (conform dispoziiei) 495<br />
5. Numrul <strong>de</strong> entiti auditate 495<br />
6. Numrul <strong>de</strong> cerine i recomandri formulate, din care:<br />
1188<br />
- executate<br />
573<br />
- în proces <strong>de</strong> executare<br />
334<br />
- neexecutate, cu termenul expirat**<br />
281<br />
7. Materialele auditului remise organelor <strong>de</strong> drept:<br />
- nr. <strong>de</strong> dosare intentate<br />
- nr. <strong>de</strong> dosare remise instanelor <strong>de</strong> ju<strong>de</strong>cat<br />
- nr. <strong>de</strong> ordonane <strong>de</strong> refuz în intentarea dosarelor<br />
8. Impactul activitii Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong>:<br />
- nr. <strong>de</strong> acte legislative i normative adoptate<br />
- suma mijloacelor publice utilizate neregulamentar, i<strong>de</strong>ntificate <strong>de</strong> CC(mii lei)<br />
- suma mijloacelor restituite în bugetul <strong>de</strong> stat (mii lei)***<br />
- patrimoniul public restituit sau luat la evi<strong>de</strong>n (mii lei)<br />
- sumele erorilor contabile admise (mii lei)<br />
15<br />
29<br />
14<br />
2<br />
2<br />
12468,3<br />
1006,7<br />
87,4<br />
308120,1<br />
* Printr-o hotrîre a Plenului Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> pot fi aprobate unul sau mai multe rapoarte <strong>de</strong> audit,<br />
din care consi<strong>de</strong>rente numrul <strong>de</strong> hotrîri adoptate nu coinci<strong>de</strong> cu numrul <strong>de</strong> rapoarte <strong>de</strong> audit<br />
** se refer la numrul <strong>de</strong> cerine i recomandri neexecutate, a cror termen a expirat<br />
*** suma mijloacelor neîncasate la bugetul <strong>de</strong> stat în anul 2009 a constituit 333258,6 mii lei<br />
110
ÎNCHEIERE<br />
Raportul asupra modului <strong>de</strong> administrare i întrebuinare a resurselor financiare publice din<br />
exerciiul bugetar al anului 2009 reprezint un prilej <strong>de</strong> a constata rolul Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> în<br />
domeniul gestionrii resurselor financiare publice, care prin recomandrile formulate contribuie la<br />
îmbunirea modului <strong>de</strong> utilizare corect i performant a acestora i, implicit, la protejarea<br />
intereselor financiare ale statului. Ca i în anii prece<strong>de</strong>ni, <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> a constatat prezena<br />
multiplelor <strong>de</strong>ficiene i abateri în utilizarea mijloacelor financiare publice – în achiziiile publice,<br />
investiiile capitale i reparaiile capitale, în gestionarea patrimoniului public, precum i privind<br />
respectarea legislaiei i disciplinei financiar-contabile etc.<br />
Auditele regularitii exercitate <strong>de</strong> <strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> au scos în evi<strong>de</strong>n, per ansamblu,<br />
preocuparea insuficient a entitilor auditate <strong>de</strong> asigurarea acurateei datelor din situaiile<br />
financiare i pentru un management financiar guvernat <strong>de</strong> buna gestiune economico-financiar. De<br />
rînd cu unele nereguli care au condus la prejudicii, s-au produs multiple nereguli care nu au produs<br />
prejudicii, dar care s-au produs cu o frecven semnificativ în activitatea entitilor i care<br />
reprezint surse generatoare <strong>de</strong> risip, avînd la origine aceleai disfuncionaliti, incoerene sau<br />
neclariti ale preve<strong>de</strong>rilor legale i, nu în ultimul rînd, neaplicarea întocmai a reglementrilor în<br />
domeniu.<br />
Patrimoniul public al statului i al UAT nu este gestionat i administrat corespunztor <strong>de</strong><br />
tre cei abilitai în acest scop, fapt care se manifest prin lipsa <strong>de</strong> interes în clarificarea situaiei<br />
privind bunurile proprietate public, prin gestionarea <strong>de</strong>fectuoas a bunurilor aflate în patrimoniul<br />
public al entitilor, inclusiv închirierea acestuia în condiii <strong>de</strong>zavantajoase i neurmrirea încasrii<br />
plilor aferente bunurilor închiriate.<br />
Calitatea execuiei bugetare, precum i utilizarea eficient a mijloacelor financiare publice<br />
se poate consolida prin: sporirea responsabilitii la nivelul conducerilor executive pentru un<br />
management financiar contabil corespunztor, orientat spre i<strong>de</strong>ntificarea soluiilor menite s previn<br />
fenomenul risipei i folosirea neregulamentar; implementarea sistemului <strong>de</strong> management financiar<br />
i control i a auditului intern, a cror misiune este <strong>de</strong> a i<strong>de</strong>ntifica, diminua i/sau elimina riscurile<br />
privind proasta gestionare a resurselor financiare publice i a patrimoniului public. În acest sens,<br />
realizarea cu succes a reformelor iniiate în domeniul managementului financiar public trebuie s<br />
<strong>de</strong>vin o prioritate pentru Guvern.<br />
Exprimm convingerea c constatrile, concluziile i recomandrile din prezentul Raport vor<br />
veni în suportul Parlamentului în procesul <strong>de</strong> exercitare eficient a funciei sale <strong>de</strong> supraveghere în<br />
asigurarea unei bune guvernri i <strong>de</strong> susinere <strong>de</strong> ctre Parlament a iniiativelor Curii <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> în<br />
încurajarea aciunilor potrivite <strong>de</strong> corectare <strong>de</strong> ctre entitile auditate.<br />
<strong>Curtea</strong> <strong>de</strong> <strong>Conturi</strong> este ferm hotrît s continue realizarea activitilor sale într-un mod care<br />
asigure beneficii societii, punînd în continuare accentul pe calitate, profesionalism i impact,<br />
mizînd mult pe puterile proprii, sprijinul Parlamentului i al altor autoriti interesate, precum i pe<br />
suportul donatorilor i al partenerilor <strong>de</strong> cooperare.<br />
111