Maldaresti - FPDL
Maldaresti - FPDL
Maldaresti - FPDL
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
PARTENERIAT<br />
PENTRU<br />
DEZVOLTARE ECONOMICĂ LOCALĂ<br />
COMUNA<br />
MĂLDĂREŞTI<br />
Evaluare preliminară a<br />
potenţialului de dezvoltare<br />
economică<br />
IUNIE 2006<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
1
CUPRINS<br />
A. ASPECTE PRIVIND POTENŢIALUL DE<br />
DEZVOLTARE ECONOMICĂ<br />
B. EVALUAREA POTENŢIALULUI TURISTIC,<br />
EXTRASE DIN RAPORTUL „ COMUNA<br />
MĂLDĂRESTI POTENŢIAL DE DEZVOLTARE<br />
TURISTICĂ” Decembrie, 2005<br />
C. "POSIBILITATILE DE DEZVOLTARE A<br />
ECOTURISMULUI, EXTRASE DIN<br />
RAPORTUL PRIVIND IN ZONA<br />
LOCALITATILOR HOREZU, NOVACI,<br />
POLOVRAGI, COSTESTI, MALDARESTI,<br />
VAIDEENI"- Noiembrie 2005<br />
D. RAPORT PRIVIND CADRUL ŞI RESURSELE<br />
NATURALE DIN NORDUL JUDEŢELOR GORJ<br />
ŞI VÂLCEA – Noiembrie 2005<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
2
A. ASPECTE PRIVIND POTENŢIALUL DE<br />
DEZVOLTARE ECONOMICĂ<br />
Material sinteză elaborat de arh. Gabriel<br />
Pascariu<br />
CUPRINS<br />
Introducere ..............................................................................................................4<br />
Poziţie geografică şi accesibilitate ...........................................................................5<br />
Cadrul şi resursele naturale .....................................................................................6<br />
Resursele umane (aspecte demografice şi forţă de muncă)....................................6<br />
Starea economiei locale ...........................................................................................7<br />
Echiparea teritoriului şi localităţilor.........................................................................8<br />
Patrimoniul cultural..................................................................................................8<br />
Opţiuni ale populaţiei (din sondajele de opinie)......................................................8<br />
Concluzii ...................................................................................................................9<br />
Surse bibliografice....................................................................................................9<br />
ANEXĂ - tablou statistic comparativ, Costeşti, Măldăreşti, Tomşani.....................10<br />
ANALIZA TSOP /SWOT PRELIMINARĂ PENTRU COMUNA MĂLDĂREŞTI...............13<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
3
Introducere 1<br />
Comuna Măldăreşti, atestată documentar din anul 1504, se află situată în nord-vestul judeţului<br />
Vâlcea, la sud de oraşul Horezu. Comuna Măldăreşti cuprinde 4 localităţi: Măldăreşti, sat<br />
reşedinţă de comună şi 3 sate aparţinătoare, Măldăreştii de Jos, Telecheşti şi Roşoveni.<br />
Teritoriul comunei situat între dealul Tomşanilor la est şi Măgura Slătioarei la vest este<br />
străbătut de valea râului Luncavăţ şi de afluenţii acestuia Ciupa şi Valea cu Pietrile .<br />
Comuna Măldăreşti este cunoscută datorită prezenţei pe teritoriul său a complexului muzeal<br />
care cuprinde culele Duca şi Greceanu, exemple de arhitectură civilă din nord-vestul Olteniei<br />
precum şi casa memorială Duca. Păstrarea tradiţiilor meşteşugăreşti, pomicultura şi apicultura<br />
constituie de asemenea repere pentru această comună din Subcarpaţii Olteniei.<br />
Aşezările comunei Măldăreşti fac parte din sistemul mai larg de aşezări, al zonei submontane,<br />
din nordul judeţelor Gorj şi Vâlcea, cunoscută şi sub numele "Oltenia de sub munte" şi din<br />
sub-sistemul delimitat de oraşele Novaci şi Horezu, în a căror zonă de influenţă se situează (a<br />
se vedea schema de mai jos).<br />
spre Petrosani<br />
spre Sebes<br />
spre Sibiu<br />
E79<br />
DN 66<br />
DN 67C<br />
Bumbesti Jiu<br />
10.500 loc.<br />
DJ 665<br />
Crasna<br />
Baia de Fier<br />
Polovragi<br />
Vaideeni<br />
Costesti<br />
DN 67<br />
Slatioara<br />
Tomsani<br />
<strong>Maldaresti</strong><br />
DN 67B<br />
Tg. Carbunesti<br />
8.700 loc.<br />
DN 65C<br />
E81<br />
DN 7<br />
spre Craiova spre Craiova spre Craiova spre Pitesti<br />
Schema simplificată a sistemului de aşezări din zona ţintă<br />
1 Notă metodologică: prezentul material are la bază informaţii şi date statistice din surse variate: date puse la<br />
dispoziţie de Primăria Măldăreşti, date şi informaţii din studii de specialitate pentru turism şi agricultură, "fişa<br />
localităţii" – INS 2002, un sondaj de opinie în rândul populaţiei şi o anchetă în rândul agenţilor economici<br />
efectuate în august 2005. Deoarece în multe cazuri datele şi informaţiile sunt contradictorii, s-a optat pentru<br />
folosirea cu prioritate a celor furnizate de administraţia locală, apoi în ordine, a celor din studiile de specialitate şi<br />
în final pentru acoperirea unor "goluri", a celor din "fişa localităţii". Insuficienţa sau lipsa unor informaţii în<br />
anumite domenii a determinat formularea de estimări, presupuneri logice, care vor trebui verificate în etape<br />
viitoare.<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
4
Poziţie geografică şi accesibilitate<br />
Comuna Măldăreşti este situată în sudul Depresiunii Horezu 2 . Teritoriul administrativ al<br />
comunei, în suprafaţă de numai 29kmp, are o formă adunată, aproape rotundă şi este<br />
străbătut de două importante drumuri naţionale: DN 67, pe direcţia est-vest şi DN 65C pe<br />
direcţia nord-sud. Altitudinile sunt specifice unei zone colinare, între 380 – 770 metri.<br />
Comuna Măldăreşti (cca. 2100 locuitori) se învecinează cu oraşul Horezu (cca. 6800 locuitori) şi<br />
comuna Vaideeni (cca. 4300 locuitori) la nord, comunele Slătioara (cca. 3700 locuitori) şi<br />
Stroeşti (cca. 3100 locuitori), la vest, comunele Cernişoara (cca. 4100 locuitori) şi Oteşani (cca.<br />
3000 locuitori), la sud şi comuna Tomşani (cca. 4200 locuitori) la est.<br />
Cele 4 localităţi ale comunei, sunt amplasate de-o parte şi de alta a DN 65C, care face legătura<br />
cu Craiova prin Bălceşti (de Vâlcea). Satele comunei Măldăreşti sunt accesibile şi din DN 67,<br />
prin DJ 676H, care face legătura cu DN 65C (a se vedea schema de mai jos). Satul reşedinţă,<br />
aşezat pe terasele superioare ale Luncavăţului, este bine plasat în raport cu cele 2 căi rutiere<br />
importante, fiind la distanţe de 1-2 ore de mers cu autoturismul de 3 importante centre<br />
urbane: Râmnicu Vâlcea, Târgu Jiu şi Craiova.<br />
Cele mai apropiate puncte de CF sunt la Berbeşti, la cca. 30km (linie locală) sau Băbeni la cca.<br />
35km şi Râmnicu Vâlcea la 45km (linie principală Piatra Olt – Podu Olt).<br />
HOREZU<br />
spre<br />
Targu Jiu<br />
67 km<br />
DN 67<br />
DN 67<br />
MALDARESTI (1345 loc.)<br />
spre<br />
Rm. Valcea<br />
45 km<br />
<strong>Maldaresti</strong>i de Jos<br />
(569 loc.)<br />
DJ 676C<br />
Rosoveni<br />
(8 loc.)<br />
DN65C<br />
Telechesti<br />
(151 loc.)<br />
spre<br />
Craiova<br />
110 km<br />
Schema simplificată a sistemului local de aşezări din Măldăreşti<br />
Poziţia geografică favorabilă şi accesibilitatea pe căi rutiere a comunei Măldăreşti trebuie<br />
asociată unor vecinătăţi de mare atractivitate turistică, în special în zonele de vest, nord-vest şi<br />
nord, unde se află numeroase monumente istorice (Horezu, Slătioara 3 ), zone etno-folclorice<br />
(Vaideeni) şi elemente de cadru natural de o valoare deosebită (peşteri, păduri, peisaje<br />
montane şi piemonturi).<br />
2 Depresiunea Horezu, se desfăşoară între Dealul Costeşti /Negruleşti la est şi Dealul Milostea la vest.<br />
3 Ansamblul mănăstirii Hurezi, ansamblul rural de la Milostea etc.<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
5<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund
Cadrul şi resursele naturale<br />
Cadrul natural oferă un ambient plăcut, cu un climat moderat, mediu nepoluat şi peisaje<br />
pitoreşti specifice unei zone sub-montane. Principalele resurse naturale le reprezintă terenurile<br />
agricole şi pădurile. Terenurile agricole ocupă peste 60% din teritoriu, mai mult de 2/3 fiind<br />
păşuni şi fâneţe. Pădurile ocupă cca. 30% din teritoriu şi posedă un fond faunistic valoros.<br />
Flora deosebit de variată şi bogată a determinat dezvoltarea apiculturii şi înfiinţarea unui<br />
centru de cercetare în domeniu. Resursele principale, care pot fi valorificate economic, le<br />
reprezintă produsele specifice unei zone agro-silvice: terenurile de cultură şi creştere a<br />
animalelor, lemnul, ciupercile şi fructele de pădure, flora, plantele medicinale şi fondul<br />
cinegetic şi piscicol. Nu în ultimul rând, arhitectura tradiţională rurală, meşteşugurile<br />
tradiţionale (ţesături, covoare etc.) şi manifestările etno-folclorice, reprezintă resurse care pot<br />
fi valorificate economic şi social, prin dezvoltarea turismului.<br />
Resursele umane (aspecte demografice şi forţă de muncă)<br />
Populaţia comunei Măldăreşti era de 2073 locuitori la recensământul din martie 2002 4 , comuna<br />
fiind cea mai mică atât ca populaţie, cât şi ca suprafaţă, în zona Novaci-Horezu. Populaţia este<br />
concentrată în proporţie de cca. 65% în satul reşedinţă. Celelalte 3 sate cuprind restul de 35%<br />
din populaţie, cel mai mare fiind Măldăreştii de Jos cu 569 locuitori, celelalte sate având sub<br />
150 de locuitori 5 . Indicele de dispersie 6 de 1,05 confirmă concentrarea mare a populaţiei în<br />
satul reşedinţă de comună.<br />
Conform datelor primăriei Măldăreşti, structura pe vârste a populaţiei indică o pondere a<br />
populaţiei tinere (0-14 ani) de 11,1% şi a celei vârstnice (peste 60 ani) de 14,4%, sugerând o<br />
uşoară îmbătrânire a populaţiei. Rata de dependenţă demografică este de 34,2%, o rată<br />
surprinzător de mică 7 . Natalitatea şi mortalitatea reflectă tendinţe nefavorabile, respectiv<br />
7,6‰ (sub media naţională) şi 15,3 ‰ (peste media naţională), în 2002, sporul natural fiind<br />
negativ (-7,7‰) 8 . Sporul migrator este 1,90 ‰ în 2002, după numărul de sosiri şi plecări cu<br />
domiciliul 9 .<br />
Stabilirea profilului ocupaţional al populaţiei este dificilă în contextul unor date statistice cu<br />
grad redus de certitudine. Populaţia ocupată se situează în jurul valorii de 1500 de persoane,<br />
din care cca. 60 activează în industrie şi construcţii şi cca. 80 în servicii (comerţ, administraţie<br />
etc.). Conform datelor disponibile 10 , rezultă că Măldăreşti este o comună cu profil dominant<br />
agrar (89-90% din populaţia ocupată, fiind activă în agricultură). Şomajul raportat la populaţia<br />
activă este de 7-8%, în scădere în 2005 faţă de 2004, iar raportul de dependenţă economică<br />
este de 3300 11 .<br />
4 Date oferite de Primăria Măldăreşti.<br />
5 Telecheşti, 151 locuitori, Roşoveni 8 locuitori.<br />
6 Indicele de dispersie este calculate prin formula I d =(P t -P r )xN/P t , unde P t este populaţia totală a oraşului /comunei, P r este<br />
populaţia localităţii reşedinţă, iar N este numărul de sate aparţinătoare şi localităţi componente. Formula aplicată este o adaptare a<br />
formulei lui Demangeon, în care se luau în considerare casele.<br />
7 La nivel naţional, în 2003, ponderea populaţiei tinere (0-14) era de 16,7%, a vârstnicilor (peste 65 ani) de 14,4%, iar raportul de<br />
dependenţă demografică ((tineri + vârstnici) /adulţi) de 45%. Sporul natural, a fost în acelaşi an de -2,5 ‰, iar natalitatea şi<br />
mortalitatea de 9,8 ‰, respectiv de 12,3 ‰.<br />
8 În ritmul actual, populaţia va scădea sub 1700 de locuitori în următorii 25 ani şi sub 1500 de locuitori în următorii 40 de ani.<br />
9<br />
Profilul demografic al comunei Măldăreşti, este neconcludent, datele disponibile fiind contradictorii. Este<br />
recomandabil, a se face o verificare a indicatorilor demografici şi de migraţie, pentru a obţine o evaluare şi<br />
prognoze corecte. De asemenea situaţia din cele 2 sate mici Telecheşti şi mai ales Roşoveni, cu risc ridicat de<br />
depopulare, ar trebui monitorizată atent.<br />
10 Datele statistice oferite de Primărie sunt sumare. Din acest motiv valorile menţionate pot avea o marjă largă de eroare.<br />
11 Raportul de dependenţă economică exprimă suma inactivilor şi şomerilor la 1000 de salariaţi. Valoarea R de la nivel naţional, în<br />
2003 a fost de 1614. Populaţia salarială este de 216 în 2002, conform datelor Primăriei şi de 73 conform INS – fişa localităţii 2002.<br />
S-a considerat totuşi o valoare medie de 200 de salariaţi. Această cifră ar include evident, cel puţin 50% navetişti.<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
6
Starea economiei locale<br />
Ocupaţiile şi activităţile economice principale sunt legate de valorificarea resurselor primare ale<br />
zonei. Culturile cerealiere, legumicultura, pomicultura, creşterea animalelor şi activităţile<br />
forestiere sunt principalele dominante ale vieţii economice locale. Profilul economic al comunei<br />
Măldăreşti este pronunţat agro-zootehnic, caracterul primar al economiei fiind poate ceva mai<br />
puternic evidenţiat decât cel ocupaţional. Persoanele active, ocupate în sectorul prelucrător<br />
(secundar) şi în construcţii 12 , se deplasează probabil în alte localităţi, datele disponibile<br />
indicând un număr redus de locuri de muncă în industrie şi construcţii pe teritoriul comunei.<br />
Sectorul privat emergent, se manifestă timid, prin existenţa unui număr de 7 IMM-urişi 18 AF şi<br />
PF, majoritatea active în sectorul comercial. Sunt înregistrate 2 IMM-uri active în domenii<br />
productive şi 7 PF-uri active în sectorul construcţii.<br />
Sectorul primar este reprezentat de produse vegetale şi animale. În comună se realizează<br />
producţii semnificative la porumb, cartof, legume şi fructe. Creşterea animalelor este<br />
dezvoltată la un nivel mediu, cifre importante fiind înregistrate la bovine (cca. 1000 capete)<br />
şi porcine (între 820 şi 1300 în funcţie de sursă). Apicultura este o altă activitate<br />
importantă, existând aici şi o asociaţie a apicultorilor 13 . Conform datelor disponibile, nivelul<br />
de mecanizare în agricultură este scăzut (cca. 20 de utilaje mecanizate, faţă de 10 pluguri<br />
pentru tracţiune animală şi 35 de care şi căruţe).<br />
Sectorul secundar îşi face simţită prezenţa pe teritoriul comunei Măldăreşti prin câteva<br />
IMM-uri şi PF-uri înregistrate. Două dintre acestea au activităţi prelucrătoare: procesarea<br />
lemnului şi fabricarea de cărămizi pentru construcţii.<br />
Sectorul terţiar este ca în multe alte zone, mai dinamic în economia locală a comunei,<br />
dar firmele active în acest sector sunt fie micro-întreprinderi, fie AF şi PF. Serviciile publice<br />
(administraţie, educaţie, sănătate, poştă şi telecomunicaţii) sunt prezente în comună, la un<br />
nivel minmal. Nu se poate spune însă că acest sector are o contribuţie semnificativă la<br />
dezvoltarea economiei locale. Turismul rural, care se poate dezvolta în Măldăreşti, nu<br />
există ca activitate economică. În comună nu sunt înregistrate pensiuni sau alte servicii<br />
pentru turism, cu excepţia celor legate de complexul muzeal al culelor, care atrage un<br />
număr important de vizitatori, în perioada 2002-2004 fiind înregistraţi între 12.750 şi 16.820<br />
de vizitatori din care cca. 35-40% au fost străini. Este de presupus că vecinătatea cu zone<br />
mai bine echipate, precum Horezu, Slătioara, Costeşti, constituie în prezent un obstacol în<br />
dezvoltarea turismului în comuna Măldăreşti.<br />
Analiza stării economiei locale indică o dependenţă de activităţile de tip tradiţional, un nivel<br />
scăzut de mecanizare a agriculturii şi un activism scăzut al sectorului privat. Opiniile exprimate<br />
de unii agenţi economici 14 sugerează că în anumite cazuri se poate observa o tendinţă pozitivă,<br />
ascendentă în dezvoltarea afacerilor, dar că există o nevoie mare de re-tehnologizare,<br />
modernizare şi acces la fonduri nerambursabile precum şi de îmbunătăţirea capacităţilor<br />
antreprenoriale şi manageriale. Trebuie remarcate de asemenea opiniile exprimate de agenţii<br />
economici privind necesitatea îmbunătăţirii echipării localităţilor cu utilităţi (alimentare cu apă,<br />
canalizare, iluminat public etc.) şi a modernizării căilor rutiere.<br />
Speranţele populaţiei 15 , privind dezvoltarea economică a comunei se îndreaptă în continuare<br />
spre agricultură (în special zootehnie şi pomicultură), industrie (procesarea produselor vegetale<br />
şi a lemnului) şi abia apoi spre comerţ, meşteşuguri, turism şi domenii mai noi precum<br />
informatica sau optica.<br />
12 Conform datelor Primăriei, există persoane ocupate în activităţi secundare şi în construcţii.<br />
13 Lipsesc informaţii precise despre acest domeniu.<br />
14 Chestionar pentru agenţi economici, realizat în vara anului 2005, la care au răspuns cinci firme din comuna Măldăreşti.<br />
15<br />
Chestionarul pentru populaţie a fost realizat în perioada 2005-2006. La chestionar au răspuns 45 de persoane: 11 agricultori, 10<br />
funcţionari, 9 muncitori, 7 profesori, 5 mici întreprinzători şi 3 economişti.<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
7
Echiparea teritoriului şi localităţilor<br />
Nivelul de echipare a comunei Măldăreşti este apreciat în raport de prezenţa reţelelor tehnicoedilitare<br />
şi a echipamentelor socio-culturale. Din rapoartele şi datele disponibile, rezultă o<br />
imagine globală, care reflectă un nivel scăzut de dezvoltare, la acest capitol.<br />
Reţelele tehnico-edilitare asigură alimentare cu curent electric tuturor localităţilor, şi<br />
parţial alimentare cu apă în satul Măldăreşti. Reţeaua de distribuţie a apei, de cca. 10km<br />
lungime oferă servicii pentru cca. 400 de abonaţi. Reţeaua de canalizare nu este dezvoltată,<br />
dar pe teritoriul comunei funcţionează o staţie de epurare, pentru oraşul Horezu. În ceea ce<br />
priveşte telecomunicaţiile, există cca. 200 de abonaţi telefonici, nivelul de telefonizare fiind<br />
sub media zonală. Serviciile de salubritate lipsesc.<br />
Echipamentele socio-culturale existente sunt în general de interes local şi cuprind 3<br />
grădiniţe, 3 şcoli generale, un dispensar uman şi o bibliotecă comunală. Nu se cunoaşte<br />
starea acestora. Echipamente de interes zonal sunt sanatoriul TBC şi complexul muzeal<br />
Duca-Greceanu. Mai poate fi reiterată prezenţa Institutului de cercetare pentru apicultură.<br />
Situaţia echipării teritoriului este nesatisfăcătoare în raport cu standardele moderne, de nivel<br />
european şi care odată atinse ar putea contribui la atragerea turiştilor şi dezvoltarea acestui<br />
important sector de activitate. Echiparea tehnico-edilitară este resimţită ca o problemă gravă<br />
de locuitorii comunei, fapt ce reiese din sondajul efectuat (a se vedea şi mai jos). Pe de altă<br />
parte vecinătatea oraşului Horezu, asigură accesul facil şi rapid la servicii de sănătate, educaţie<br />
liceală şi post-liceală precum şi la alte servicii administrative, financiar-bancare etc.<br />
Patrimoniul cultural<br />
Pe teritoriul oraşului se află 12 monumente istorice aflate pe lista MCC dintre care 4 sunt de<br />
mare interes, cele 2 cule Greceanu şi Duca precum şi Bisericile "Sf. Nicolae" şi "Sf. Voievozi"<br />
(sec. XVIII) din satul Măldăreşti şi Biserica de lemn "Sf. Dumitru" din Măldăreştii de Jos (sec.<br />
XIX). Mai pot fi amintite siturile arheologice din satul Măldăreşti şi Conacul Pleşoianu (începutul<br />
sec. XX, în prezent sanatoriu TBC). Obiceiurile şi tradiţiile, meşteşugurile alături de elementele<br />
de arhitectură populară specifică zonei de nord a Olteniei, întregesc un patrimoniu cultural<br />
valoros. Acesta trebuie evaluat în contextul zonei mai largi Slătioara-Horezu-Costeşti şi al unei<br />
strategii globale de valorificare economico-socială a acestuia.<br />
Opţiuni ale populaţiei (din sondajele de opinie)<br />
Principalele aspecte care au putut fi extrase din centralizarea datelor sondajului pentru<br />
populaţie 16 sunt următoarele:<br />
• Peste 75% dintre respondenţi apreciază că economia comunei Măldăreşti este slab<br />
dezvoltată.<br />
• Agricultura, urmată de industrie, locuire şi circulaţie şi transportul mărfurilor sunt<br />
considerate a fi cele mai grave probleme ale comunei, urmate de circulaţie şi transporturi.<br />
• Domeniile în care majoritatea respondenţilor consideră că trebuie luate măsuri sunt:<br />
agricultura, locuirea, gospodăria comunală şi protecţia mediului.<br />
• Domeniile considerate importante şi care ar trebui dezvoltate sunt: agricultura şi industria,<br />
construcţiile şi meşteşugurile precum şi turismul.<br />
• Agricultura, industria şi comerţul sunt domeniile considerate importante şi pe care se poate<br />
baza dezvoltarea comunei; mai precis: zootehnia, pomicultura, prelucrarea produselor<br />
vegetale, a lemnului precum şi într-o mai mică măsură - informatica şi optica (!).<br />
16<br />
Chestionarul pentru populaţie a fost realizat în perioada 2005-2006 (a se vedea nota precedentă).<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
8<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund
• Aspectele pozitive indicate de respondenţi sunt în general legate de păstrarea tradiţiei;<br />
aspecte negative nu sunt identificate, dar foarte mulţi consideră necesar a se îmbunătăţi<br />
curăţenia comunei şi introducerea canalizării.<br />
• Majoritatea respondenţilor (între 60% şi 80%), manifestă ataşament faţă de comună,<br />
menţionând că nu doresc să o părăsească şi nici nu doresc pentru copiii lor acest lucru.,<br />
deşi par a fi în majoritate nemulţumiţi sau puţin mulţumiţi de condiţiile de viaţă 17<br />
Sondajul reflectă realism şi consecvenţă în aprecierea problemelor cheie şi a oportunităţilor de<br />
dezvoltare 18 . Totodată sondajul indică un anumit conservatorism (susţinerea domeniilor<br />
tradiţionale), mai nuanţat totuşi decât în alte comune. Surprinde lipsa de răspunsuri la<br />
întrebările privind comune /oraşe concurente sau cu care se pot stabili relaţii de colaborare.<br />
Concluzii<br />
Scurta prezentare a comunei Măldăreşti, reprezintă o succintă trecere în revistă a unor aspecte<br />
importante, socio-economice şi de dezvoltare spaţială, care să susţină declanşarea unui proces<br />
de planificare strategică. Multe dintre aceste aspecte, necesită a fi analizate mai atent, prin<br />
întocmirea unor studii de specialitate (studii demografice, studii de mediu, studii şi cercetări<br />
etnografice precum şi studii şi analize consistente de dezvoltare spaţială pentru pregătirea unui<br />
nou plan urbanistic general). Astfel de studii pot pregăti o serie de proiecte de dezvoltare, care<br />
vor putea beneficia de viitoarele fonduri europene, în cadrul priorităţilor şi măsurilor din POR<br />
(programul operaţional regional) şi POS (programul operaţional sectorial) pentru agricultură şi<br />
dezvoltare rurală. Zonele rurale vor putea accesa viitoarele fonduri europene, după aderare,<br />
numai în condiţiile identificării unor proiecte cu anvergură inter-comunală, adică proiecte care<br />
să implice cooperarea cu comune şi oraşe vecine.<br />
În condiţiile definirii unei arii de cooperare extinse la zona sub-montană Novaci-Horezu, zonă<br />
bine conectată de-a lungul DJ 665 şi DN 67 şi care poate grupa cel puţin 10 comune şi oraşe,<br />
astfel de strategii şi proiecte pot fi elaborate. În acest scop sunt prezentate în continuare, date<br />
comparative pentru Costeşti, Măldăreşti şi Tomşani (comune cu profil economic şi ocupaţional<br />
similar) precum şi o analiză TSOP /SWOT preliminară pentru Măldăreşti. În cazul comunei<br />
Măldăreşti, cooperarea cu oraşul Horezu, în domeniul dezvoltării infrastructurii<br />
tehnico-edilitare, a zonelor noi de activităţi şi a turismului poate fi extrem de<br />
importantă, datorită vecinătăţii şi legăturilor spaţiale existente.<br />
Surse bibliografice<br />
1. Iacobaş, P., 2005, Raport privind posibilităţile de dezvoltare a eco-turismului în zona localităţilor<br />
Horezu, Novaci, Polovragi, Costeşti, Măldăreşti, Vaideeni.<br />
2. Ioniţă, V., Lică, A., 2006, Raport de evaluare a resurselor si oportunităţilor de dezvoltare.<br />
3. Maiorescu, G., Velizare, A., Nicoară, L, 2005, Comuna Măldăreşti - evaluarea potenţialului<br />
turistic, Bucureşti (raport <strong>FPDL</strong>).<br />
4. Petrescu, C., 2006, prelucrare chestionare agenţi economici, "Şcoala de vară – Horezu 2005".<br />
5. Stoican, 2005, raport privind cadrul şi resursele naturale din nordul judeţelor Gorj şi Vâlcea.<br />
6. Chestionare pentru populaţie privind evaluarea stării economice a oraşului (colectate local).<br />
7. INS, 2002, "Fişa localităţii".<br />
8. Primăria comunei Măldăreşti, 2005, date statistice şi informaţii generale.<br />
17 Explicabil şi prin faptul că marea majoritate a respondenţilor au declarat că au venituri mici şi medii.<br />
18 Rezultatele sondajului sunt totuşi relative sub aspectul relevanţei, datorită numărului mic şi mai ales a structurii<br />
grupului de respondenţi, diferit de structura socio-profesională şi demografică a comunei.<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
9
ANEXĂ<br />
Tablou statistic comparativ între comunele Costeşti, Măldăreşti şi Tomşani<br />
Domenii de analiză comparativă 19 COSTEŞTI MĂLDĂREŞTI TOMŞANI<br />
AMPLASAMENT<br />
Arie geografică<br />
Zonă submontană<br />
Vâlcea<br />
Zonă submontană<br />
Vâlcea<br />
Zonă submontană<br />
Vâlcea<br />
Accese principale Din DN 67 Din DN 67 şi DN Din DN 67<br />
65<br />
Distanţe faţă de reşedinţa de judeţ (km)<br />
Râmnicu Vâlcea 36 46 37<br />
Târgu Jiu 76 66 75<br />
Distanţe faţă de alte centre urbane (km)<br />
Horezu 6 4 5<br />
Novaci 40 38 39<br />
Băile Govora 20 30 21<br />
Băbeni 29 35 29<br />
Berbeşti 29<br />
POPULAŢIE ŞI CARACTERISTICI<br />
DEMOGRAFICE<br />
Total populaţie (locuitori) 3681 2073 4188<br />
Populaţie în localitatea reşedinţă 1552 1345 820<br />
(locuitori)<br />
Indicele de dispersie 1,70 1,05 5,60<br />
Structura pe vârste (%)<br />
0-14 15,2 11,1 11,9<br />
15-60 66,4 74,5 66,0<br />
60 şi peste 18,4 14,4 22,1<br />
Raport de dependenţă demografică (%) 50,6 34,2 51,6<br />
Pensionari (% din total populaţie) 29,1 lipsă date 48,0<br />
Spor natural (‰)* -5,5 -7,7 -10,6<br />
Natalitate (‰) 8,2 7,6 8,2<br />
Mortalitate (‰) 13,7 15,3 18,8<br />
Spor migrator (‰)* 3,0 1,9 0,9<br />
RESURSE NATURALE<br />
Fond funciar: suprafaţă totală (ha) 10921 2873 4117<br />
Agricol (%), din care 18,8 63,0 62,0<br />
Arabil (%) 35,0 Cca. 25,0 25,0<br />
Păşuni, fâneţe (%) 50,0 Cca. 65,0 62,0<br />
Vii, livezi (%) 15,0 Cca. 10,0 13,0<br />
Păduri (%) 77,4 30,0 34,0<br />
Animale, din care<br />
Bovine 860 1035 1350<br />
Ovine, caprine 1500 255 1025<br />
Porcine 950 820 1425<br />
Cabaline 115 ? 152<br />
Familii de albine 650 ? 375<br />
Cariere, zăcăminte etc. Calcar - -<br />
Arii protejate (ha) 2,35 + parc** - -<br />
* Pentru sporul natural şi migrator au fost folosite date din "fişa localităţii", INS 2002.<br />
** La Costeşti au statut de arii protejate: Peştera Liliecilor, Peştera Valea Bistriţa şi Muzeul Trovanţilor. Pe teritoriul<br />
comunei se află şi o parte a Parcului Naţional Buila –Vănturiţa cu o suprafaţă de 4176ha.<br />
19<br />
În general datele prezentate au ca sursă informaţiile furnizate de primăriile din Costeşti, Măldăreşti şi Tomşani. Acolo unde au<br />
fost utilizate alte surse, se fac precizările corespunzătoare. Anii de referinţă sunt 2002-2004.<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
10
Domenii de analiză comparativă 20 COSTEŞTI MĂLDĂREŞTI TOMŞANI<br />
ECONOMIA<br />
Forţa de muncă (persoane)* Cca. 2500 Cca. 1550 Cca. 3000<br />
În agricultură (%) 79,0 85,0 94,0<br />
În industrie şi construcţii (%) 15,0 8,0 3,0<br />
În servicii (%) 16,0 7,0 3,0<br />
Şomeri (total şi %) 110 /4,4 130 /8,5 326 /11,0<br />
Număr salariaţi** 815 Cca. 200 Cca. 200<br />
Raportul de dependenţă economică 1625 3300 8755<br />
Număr IMM-uri (total) 20 7 14<br />
În industrie ? 2 0<br />
În construcţii ? - 0<br />
În servicii ? 5 14<br />
Număr IMM-uri la 1000 locuitori 5,6 3,5 3,3<br />
Număr AF şi PF 24 18 12<br />
Număr IMM-uri cu CA peste 100 mii EUR 7 lipsă date lipsă date<br />
Număr IMM cu peste 10 salariaţi 1 2 0<br />
Locuri de muncă în IMM-uri active (?) Cca. 120 lipsă date 66<br />
TURISMUL***<br />
Număr unităţi de cazare 6 - 1<br />
Hoteluri, moteluri 2 (la mănăstiri) - 1 (han turistic)<br />
Vile şi pensiuni 4 - -<br />
Campinguri - - -<br />
Număr locuri de cazare 73 - 10<br />
În hoteluri 42 - 10<br />
În vile şi pensiuni 31 - -<br />
În campinguri - -- --<br />
Număr turişti 252 - lipsă date<br />
Români -150 - -<br />
Străini -102 - -<br />
Număr vizitatori 90000 13125 lipsă date<br />
Români 88800 8277<br />
Străini 1200 4848<br />
Număr obiective turistice (antropice) 21 12<br />
De mare interes 3 4<br />
De interes local 18 8<br />
Forme de turism**** 10 4 lipsă date<br />
Alte aspecte<br />
Festiv. Int. al<br />
rromilor – sept.<br />
- "Fagurele de Aur" -<br />
iunie<br />
* Datele oferite de primării au fost contradictorii şi incomplete. În majoritatea cazurilor au fost făcute aprecieri, prin<br />
compararea diferitelor surse şi valori.<br />
** Pentru număr salariaţi au fost folosite şi date din "fişa localităţii", INS 2002. Acolo unde primăriile au comunicat<br />
date, acestea au fost utilizate.<br />
*** Pentru domeniul turism au fost folosite date din studiile elaborate în 2006 de colectivul condus de G. Maiorescu.<br />
Anul de referinţă este 2005, cu excepţia numărului de turişti şi vizitatori pentru care anii de referinţă sunt 2003 –<br />
2004.<br />
**** Identificate în studiile elaborate în 2006 de colectivul condus de G. Maiorescu.<br />
20<br />
În general datele prezentate au ca sursă informaţiile furnizate de primăriile din Costeşti, Măldăreşti şi Tomşani. Acolo unde au<br />
fost utilizate alte surse, se fac precizările corespunzătoare. Anii de referinţă sunt 2002-2004.<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
11
Domenii de analiză comparativă 21 COSTEŞTI MĂLDĂREŞTI TOMŞANI<br />
ECHIPAMENTE (dotări social-culturale<br />
şi echipamente tehnico-edilitare)<br />
Educaţie<br />
Licee - - -<br />
Şcoli generale 3 3 4<br />
Săli de clasă şi cabinete şcolare* 34 11 16<br />
Cadre didactice* 53 17 35<br />
Elevi în învăţământ liceal* - - -<br />
Elevi în învăţământ gimnazial şi primar* 305 + 166** 197 296<br />
Sănătate***<br />
Spitale - - -<br />
Paturi de spital (total şi la 1000 de - - -<br />
locuitori)*<br />
Dispensare (umane) 1 1 1<br />
Medici 2 1 3<br />
Nr. locuitori /medic**** 1840 2073 1396<br />
Personal mediu sanitar* 2 2 4<br />
Nr. locuitori /cadru mediu sanitar**** 1840 1037 1047<br />
Cultură<br />
Muzee, biblioteci 2+3 1+1 3<br />
Cămine culturale 3 1 4<br />
Alte instituţii importante lipsă date lipsă date lipsă date<br />
Bănci, firme asigurări ? ? ?<br />
Centre de asistenţă în agricultură, IMM etc. ? ? ?<br />
Telecomunicaţii (abonamente la 1000 79,1 81,0 58,7<br />
locuitori)*<br />
Reţele de distribuţie a apei (km) 18 10,5 da<br />
Număr abonaţi (cca.) 1200 Cca. 400 lipsă date<br />
Canalizare (km) 2 nu -<br />
Staţie de epurare da da -<br />
Alimentare cu gaze nu nu -<br />
Parcuri (mp) 5000 - -<br />
LOCUIRE<br />
Suprafaţă locuibilă /locuitor (mp) 12,3 12,2 13,1<br />
Suprafaţă locuibilă /locuinţă (mp) 32,5 28,5 31,7<br />
* Aspecte pentru care au fost folosite date din "fişa localităţii", INS 2002.<br />
**În comuna Costeşti mai sunt înregistraţi 166 de elevi în şcoli profesionale şi de meserii.<br />
*** Comunele Costeşti, Măldăreşti şi Tomşani sunt arondate spitalului din Horezu. Asistenţa sanitară de specialitate<br />
pentru cele 3 comune este asigurată în acest centru urban şi în cabinetele şi dispensarele locale.<br />
**** În 2003, la nivel naţional, indicatorii arătau că exista 1 medic la 463 locuitori per total, respectiv 1736 în<br />
mediul rural şi 282 în mediul urban. Pentru cadrele sanitare medii, tot în 2003 exista 1 cadru sanitar mediu la 180<br />
locuitori, per total, respectiv la 764 locuitori în mediul rural şi 108 locuitori în mediul urban.<br />
21<br />
În general datele prezentate au ca sursă informaţiile furnizate de primăriile din Costeşti, Măldăreşti şi Tomşani. Acolo unde au<br />
fost utilizate alte surse, se fac precizările corespunzătoare. Anii de referinţă sunt 2002-2005.<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
12
ANALIZA TSOP /SWOT PRELIMINARĂ PENTRU COMUNA MĂLDĂREŞTI<br />
PUNCTE TARI (T)<br />
PUNCTE SLABE (S)<br />
Aspecte generale: poziţie, rol teritorial, accesibilitate<br />
Nume cunoscut datorită culelor Duca şi Greceanu<br />
Legături bune cu oraşe mici vecine (Horezu, Băile<br />
Govora, Berbeşti, Băbeni)<br />
Legătură bună cu reşedinţa de judeţ<br />
Accesibil din DN67 şi din DN65C<br />
Resurse umane şi sociale<br />
Tradiţii locale bine păstrate (port, serbări etc.) /<br />
Artă meşteşugărească<br />
Sentiment puternic de apartenenţă la comunitate<br />
Optimism privind perspectivele de dezvoltare<br />
Raport de dependenţă demografică scăzut<br />
Spor migrator pozitiv<br />
Resurse naturale /economice<br />
Mediu natural nepoluat şi atractiv, climă blândă<br />
Zonă cu risc redus de calamităţi naturale<br />
Suprafeţe importante de teren arabil, păşuni şi<br />
păduri<br />
Produse specifice pădurii: lemn, fructe de pădure,<br />
ciuperci<br />
Fond cinegetic valoros<br />
Stoc important de animale (mai ales bovine şi<br />
porcine)<br />
Crescători de albine<br />
Resurse construite şi tehnologice<br />
Existenţa unor instituţii de interes teritorial<br />
(sanatoriu, institut de cercetare)<br />
Existenţa unei evidenţe a patrimoniul public aflat în<br />
administrarea primăriei<br />
Acces rapid la două drumuri naţional<br />
Punct de plecare pentru posibile trasee turistice<br />
Arhitectură şi tehnică populară şi biserici monumente<br />
istorice - 12 MI<br />
Resurse financiare<br />
Lipsa acţiunilor de promovare activă a imaginii şi<br />
numelui comunei<br />
Lipsa unei strategii de dezvoltare locală şi de<br />
cooperare cu comunele şi oraşele vecine<br />
Lipsa accesului direct la CF<br />
Localităţi mici în curs de depopulare<br />
Mortalitate ridicată<br />
Spor natural negativ ridicat<br />
Localităţi mici cu risc de depopulare<br />
Spirit antreprenorial scăzut<br />
Raport ridicat al dependenţei economice<br />
Atitudini conservatoare, tradiţionaliste<br />
Număr redus de locuri de muncă în activităţi<br />
productive<br />
Număr redus de salariaţi<br />
Proprietatea agricolă (exploataţia) fărâmiţată<br />
Nivel redus de mecanizare a agriculturii<br />
Lipsa evidentei cadastrale şi a unei baze /bănci de<br />
date locale<br />
Lipsa unităţilor de procesare a produselor primare<br />
din zonă<br />
Sector IMM slab dezvoltat<br />
Lipsa activităţi economice cu valoare adăugată<br />
ridicată<br />
Lipsa infrastructurii şi serviciilor pentru turism<br />
Lipsa unei strategii de valorificare a resurselor<br />
naturale locale<br />
Nivel redus de dezvoltare a reţelei tehnico-edilitare<br />
(apă, canalizare)<br />
Lipsa serviciilor de colectare a deşeurilor<br />
Lipsa reţelei de canalizare<br />
Lipsa reţelei de gaze naturale pentru energie<br />
termică, activităţi menajere şi de producţie<br />
Dezvoltare redusă a serviciilor de telecomunicaţii şi<br />
a celor informatice (IT)<br />
Resurse insuficiente la bugetul local<br />
Lipsa de capital a gospodăriilor locale<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
13<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund
OPORTUNITĂŢI (O)<br />
AMENINŢĂRI (A)<br />
Resurse umane si sociale<br />
Evenimente şi sărbători tradiţionale organizate în<br />
zonele vecine (Horezu, Slătioara)<br />
Programe de formare ale MTCT pentru zonele<br />
turistice de interes naţional<br />
Existenţa Asociaţiei pentru Ecoturism, a ANTRECului<br />
etc.<br />
Existenţa unei reţele pentru agricultură ecologică<br />
Forme care încurajează învăţământul vocaţional<br />
Resurse naturale /economice<br />
Existenţa a numeroase obiective de interes turistic<br />
în imediata vecinătate (peşteri, chei, trasee etc.)<br />
Zone de interes turistic de mare valoare pe o rază<br />
de 50-60 km în jurul oraşului<br />
Interes turistic în creştere pentru turismul ecologic,<br />
turismul rural, agro-turism etc.<br />
Interes crescut pentru sporturile de iarnă şi pentru<br />
sporturi extreme<br />
Resurse construite şi tehnologice<br />
Strategii de dezvoltare socio-economică ale<br />
judeţului<br />
Disponibilitatea băncilor de a acorda credite pentru<br />
dezvoltare atât gospodăriilor cât şi firmelor<br />
Posibile cooperări în asigurarea utilităţilor (apă,<br />
canal, gaze naturale etc.) cu oraşul Horezu<br />
Resurse financiare<br />
Programe guvernamentale pentru agricultură,<br />
mediu, sănătate, turism, învăţământ etc.<br />
Programe ale Băncii Mondiale şi UE pentru<br />
reparaţii scoli (Phare VET)<br />
Programele de finanţare nerambursabile ale UE<br />
(Phare , SAPRAD, viitoarele Fonduri Structurale)<br />
Programe pentru fermieri (Federaţia de Dezvoltare<br />
Montană din România)<br />
Programe ale Agenţiei pentru IMM şi Cooperaţie<br />
(pentru sprijinirea meşteşugurilor)<br />
Programe ale Agenţiei pentru Zonele Montane<br />
Colectarea impozitului pe terenul agricol, la nivel<br />
local<br />
Declinul activităţilor industriale din zonă (Horezu,<br />
Berbeşti, Alunu etc.)<br />
Ingerinţe politice asupra procesului decizional la<br />
nivelul Judeţean<br />
Schimbările frecvente şi contradictorii ale cadrului<br />
legislativ<br />
Schimbările din sistemul de sănătate<br />
Valorificarea resurselor naturale existente în afara<br />
pieţei locale, fără beneficii pentru comunitatea locală<br />
Exploatarea neraţională a pădurilor şi terenurilor<br />
agricole<br />
Cooperare redusă cu ROMSILVA<br />
Competiţia altor comune şi oraşe mici din vecinătate<br />
Lipsa unei monitorizări continue a oportunităţilor de<br />
finanţare a programelor de infrastructură<br />
Lipsa unei strategii de dezvoltare economică locală<br />
Lipsa unei strategii de dezvoltare economică a zonei<br />
"Oltenia de sub Munte"<br />
Lipsă cadru reglementar (legislativ /normativ) care<br />
să asigure flexibilitate în gestionarea bugetului local<br />
Competiţia altor oraşe pentru obţinerea de resurse<br />
din redistribuţia bugetară<br />
Competiţia altor comune, oraşe, asociaţii intercomunale<br />
etc. pentru obţinerea de fonduri europene<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
14<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund
B. EVALUAREA POTENŢIALULUI TURISTIC,<br />
EXTRASE DIN RAPORTUL „ COMUNA<br />
MĂLDĂRESTI POTENŢIAL DE DEZVOLTARE<br />
TURISTICĂ” Decembrie, 2005<br />
Colectiv de elaborare Georgeta Maiorescu, Andreea<br />
Velizare, Laura Nicoară<br />
CUPRINS<br />
1. ANALIZA OFERTEI............................................................................................. 16<br />
2. ANALIZA CERERII ............................................................................................ 20<br />
3. COMPETIŢIA ŞI TENDINŢELE PIEŢEI ............................................................... 21<br />
4. DIAGNOSTIC ŞI RECOMANDĂRI PENTRU AUTORITATEA PUBLICĂ LOCALĂ ....24<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
15
1. ANALIZA OFERTEI<br />
..................................................................................................................................<br />
Patrimoniu natural<br />
Comuna Măldăreşti este situată într-un areal depresionar traversat nord - sud de pârâul<br />
Luncavăţ şi flancat în partea de nord-est de Măgura Slătiorului. Aşezarea beneficiază de un<br />
cadrul natural atractiv, lipsit de factori de poluare, astfel că sunt create premise favorabile<br />
dezvoltării activităţii de turism.<br />
Resurse turistice legate de cadrul natural<br />
• formele de relief şi covorul vegetal al zonei conţin elemente de potenţial turistic:<br />
zone deluroase şi de luncă, acoperite cu livezi, păduri (fag, ştejar, gorun) sau fâneţe<br />
creează peisaje pitoreşti, atractive; prezenţa în apropiere a Măgurii Slătiorului (768 m),<br />
ce se înalţă cu peste 350 m deasupra localităţii îmbogăţesc aspectul peisagistic al<br />
regiunii şi creează oportunităţi pentru turismul de odihnă şi recreere activă;<br />
• zonele de luncă situate de-a lungul Luncavăţului şi afluenţii acestuia sunt<br />
locuri de petrecere a wek-end-ului la iarbă verde sau locuri de campare;<br />
• flora pajiştilor şi a fâneţelor, de o diversitate impresionantă, în funcţie de anotimp,<br />
îmbogăţesc peisajul natural cu specii floristice multicolore;<br />
• elementele climatice ale zonei, fără valori extreme, sunt favorabile practicării<br />
turismului în tot timpul anului, pentru repunere în formă a organismului după stres<br />
(climat de dealuri - sedativ de cruţare, cu temperatură medie anuală de aproximativ<br />
7°C);<br />
• fondul de vânătoare şi de pescuit sportiv – fondul forestier al comunei cuprinde<br />
specii cu valoare cinegetică, iar în apele Luncavăţului trăieşte o avifaună specifică<br />
arealului submontan, pe seama cărora se pot organiza partide de vânătoare şi pescuit<br />
sportiv;<br />
Resurse turistice naturale cu regim protectiv<br />
Pe teritoriul comunei Măldăreşti nu există arii protejate sau monumente ale naturii.<br />
Patrimoniul cultural<br />
Monumente cultural – istorice<br />
• Culele Duca şi Greceanu (sat Măldăreşti) realizate în perioada sec. XII – XVIII, de<br />
către membrii familiei Măldăreştilor; în prezent funcţionează ca muzee istorice şi<br />
etnografice, aici sunt expuse diverse obiecte de valoare şi tablouri / portrete ale familiei<br />
Măldărescu - monument de arhitectură;<br />
• Casa memorială. Duca (sat Măldăreşti) a fost ridicată în 1912 şi funcţionează în<br />
prezent ca muzeu - monument de arhitectură;<br />
• Biserica cu dublu hram „Sfântul Nicolae şi Sfinţii Voievozi” (sat Măldăreşti,<br />
Comuna Măldăreşti), este ctitorie a pitarului Măldărescu (1790), păstrează picturi<br />
murale originare, monument de arhitectură;<br />
• Biserica de lemn „Sf. Dumitru” (sat Măldăreştii de Jos, Comuna Măldăreşti) – 1801,<br />
monument de arhitectură.<br />
Elemente de patrimoniu etnocultural<br />
• arhitectură tradiţională – case vechi cu pridvor, specifice zonei etnografice “Oltenia<br />
de sub Munte”;<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
16
• costumul popular oltenesc, cu opreg şi maramă;<br />
• cusături, ţesături şi covoare olteneşti, meşteşuguri cu o răspândire din ce în ce mai<br />
redusă.<br />
Resurse turistice antropice cu regim protectiv<br />
Nr.<br />
crt. Denumire Localitate Localitate Adresă<br />
Datare<br />
1. VL-I-s-B-09551<br />
Situl arheologic de la<br />
Măldăreşti<br />
sat MĂLDĂREŞTI;<br />
comuna MĂLDĂREŞTI<br />
2.<br />
VL-I-m-B-<br />
09551.01<br />
Val de pământ<br />
sat MĂLDĂREŞTI;<br />
comuna MĂLDĂREŞTI<br />
Epoca dacică<br />
3.<br />
VL-I-m-B-<br />
09551.02<br />
Aşezare<br />
sat MĂLDĂREŞTI;<br />
comuna MĂLDĂREŞTI<br />
Epoca<br />
bronzului<br />
4. VL-II-a-A-09811 Ansamblul Culei Duca<br />
sat MĂLDĂREŞTI,<br />
comuna MĂLDĂREŞTI<br />
Vis-a-vis<br />
ansamblul<br />
vechi”<br />
de<br />
„Culei<br />
1812 – 1827<br />
5.<br />
VL-II-m-A-<br />
09811.01<br />
Anexe<br />
sat MĂLDĂREŞTI,<br />
comuna MĂLDĂREŞTI<br />
1827<br />
6.<br />
VL-II-m-A-<br />
09811.02<br />
Cula Duca<br />
sat MĂLDĂREŞTI,<br />
comuna MĂLDĂREŞTI<br />
1827<br />
7. VL-II-a-A-09812<br />
Ansamblul<br />
Greceanu<br />
Culei<br />
sat MĂLDĂREŞTI,<br />
comuna MĂLDĂREŞTI<br />
Vis-a-vis de<br />
ansamblul Culei noi<br />
sec. XVIII<br />
8.<br />
VL-II-m-A-<br />
09812.01<br />
Cula Greceanu<br />
sat MĂLDĂREŞTI,<br />
comuna MĂLDĂREŞTI<br />
sec. XVIII<br />
9.<br />
VL-II-m-A-<br />
09812.02<br />
Anexe<br />
sat MĂLDĂREŞTI,<br />
comuna MĂLDĂREŞTI<br />
sec. XVIII<br />
10.<br />
VL-II-m-A-<br />
09812.03<br />
Biserica „Sf. Nicolae”<br />
şi „Sf. Voievozi”<br />
sat MĂLDĂREŞTI,<br />
comuna MĂLDĂREŞTI<br />
Alăturată incintei<br />
Cula Greceanu<br />
1774 – 1790<br />
11. VL-II-m-B-09814<br />
Conacul Pleşoianu<br />
(Sanatoriul TBC)<br />
sat MĂLDĂREŞTI,<br />
comuna MĂLDĂREŞTI<br />
2 sec. XX<br />
12. VL-II-m-B-09815<br />
Biserica de lemn „Sf.<br />
Dumitru”<br />
sat MĂLDĂREŞTI,<br />
comuna MĂLDĂREŞTI<br />
2<br />
1801, ref.<br />
1888<br />
Oferta de petrecere a timpului liber<br />
Volumul şi diversitatea potenţialului turistic existent pe teritoriul comunei Măldăreşti sunt<br />
elemente care favorizează modalităţi diverse de petrecere activă a timpului liber, de odihnă, de<br />
recreere şi de practicarea unor forme de turism specifice.<br />
Turismul cultural-religios este favorizat de o moştenire bogată, ce înscrie localitatea în<br />
circuitele culturale naţionale. Cele două biserici şi culele Duca şi Greceanu sunt un punct de<br />
mare atracţie al comunei. Culele, conace ale vechilor boieri, de obicei şi cu rol de apărare, sunt<br />
construcţii cu o arhitectură specifică, a căror prezenţă a fost legată doar de ţinuturile Olteniei şi<br />
Munteniei. În prezent, se mai păstrază doar nouă cule şi sunt situate doar în partea de vest şi<br />
de nord-vest a Olteniei. Casa memorială a celui care îi poară numele, I.Gh. Duca, o feră<br />
vizitatorului nu numai un tip de arhitectură populară locală, dar şi o colecţie de obiecte<br />
religioase, culturale şi etnografice deosebit de valoroase, un patrimoniu ce caracterizează<br />
personalitatea politică şi culturală celui care a fost ministru şi prim-minstru al României într-o<br />
perioadă de schimbări profunde, economice, politice şi culturale (1918 – 1933). Amplasat într-<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
17
un cadru pitoresc deosebit, Complexul muzeal oferă vizitatorului un moment de relaxare fizică<br />
şi contemplare culturală.<br />
Turism etnocultural. Caracterul şi tradiţia acestei zone a orientat locuitorii către meşteşuguri<br />
artizanale cu specific românesc, precum ţesături executate manual (costum popular, covoare<br />
olteneşti), cusături. În prezent se poate vorbi din ce în ce mai puţin de centrul etnocultural<br />
Măldăreşti, păstrător de meşteşuguri populare tradiţionale, arhaice, deoarece puţini meşteri<br />
mai practică aceste meserii. Casa memorială I.Gh. Duca păstrează o colecţie muzeală de artă<br />
populară foarte valoroasă, cu obiecte ce stau mărturie a stilului etnocultural local.<br />
Sărbătorile tradiţionale locale, legate de preponderent de sărbătorile religioase, constituie<br />
un prilej de relaxare, de întâlnire a fiilor satului, de stabilirea de contacte umane între localnici<br />
şi oaspeţi, între cei plecaţi la oraş şi cei rămaşi în sat, între reprezentanţii administraţiei locale<br />
şi diverse personalităţi invitate. Sărbătoarea Crăciunului, a Paştelui şi a Anului Nou, câteva<br />
dintre sărbătorile tradiţionale ale satului, sunt un prilej de comuniune familială dintre generaţii,<br />
manifestări aşteptate cu mare bucurie de către localnici.<br />
Turism rural. Dezvoltarea turismului rural în comuna Măldăreşti este argumentată de<br />
existenţa unor locuri pitoreşti, ce mai păstrează încă obiceiuri, cunoscute de multe generaţii,<br />
sărbători strămoşeşti şi meşteşuguri devenite artă. Promovarea turismului rural va putea<br />
revigora patrimoniul etnocultural local şi va asigura acestui spaţiu păstrător de valori<br />
tradiţionale româneşti o dezvoltare durabilă şi echilibrată.<br />
Turismul de sfârşit de săptămână (wek-end) este o formă de turism din ce în ce mai<br />
apreciată de locuitorii marilor centre urbane, care doresc să-şi petreacă sfârşitul de săptămână<br />
în locuri nepoluate, departe de aglomeraţia şi stresul oraşului. Apropierea de municipiul<br />
Râmnicu Vâlcea, dar şi poziţia localităţii, pe DN 67 şi DN 65C, favorizează afluxuri importante<br />
dinspre capitala de judeţ sau dinspre alte oraşe mari. Practicarea acestei forme de turism, în<br />
cadrul natural pitoresc, submontan al Olteniei, este din ce în ce mai des întâlnită.<br />
Turismul de tranzit derivă din amplasarea zonei pe o importantă arteră rutieră naţională -<br />
DN 67 (Rm. Vâlcea – Costeşti - Horezu – Tg. Jiu – Drobeta Tr. Severin), care face legătura<br />
între trei magistrale rutiere europenee: E 81 (Bucureşti – Piteşti – Rm. Vâlcea – Sibiu – Cluj<br />
Napoca – Satu Mare – Halmeu/ punct de frontieră RO/UK) şi E 79 (Calafat – Craiova – Tg. Jiu<br />
– Deva – Vârfurile – Oradea – Borş/punct de frontieră RO/H) şi E 70 (pct. de frontieră RO/BG<br />
– Bucureşti – Craiova – Drobeta Tr. Severin – Timişoara – Moraviţa pct. de frontieră RO/ YU).<br />
Prezenţa a numeroase obiective turistice de interes cultural, istoric, etnografic, religios sau<br />
natural în întraga zonă de nord a Olteniei, face ca traseul DN 67 să atragă anual zeci de mii de<br />
turuişti români şi străini.<br />
Oferta de cazare<br />
Comuna Măldăreşti nu are incluse in circuitul turistic structuri de cazare omologate. Lipsa<br />
structurilor turistice de primire, componenta principală a bazei tehnico-materiale a turismului,<br />
îngreunează foarte mult dezvoltarea turismului, chiar şi în condiţiile unui potenţial turistic<br />
valoros. Turiştii sosiţi în zonă au ca opţiune cazarea în localităţile învecinate (Horezu, Slătioara,<br />
Vaideeni, Costeşti etc.) şi vizitarea obiectivelor turistice de pe teritoriul comunei Măldăreşti. În<br />
acest context, se poate vorbi despre o activitate turistică incompletă şi puţin eficientă, dat fiind<br />
faptul că încasările din cazare ar avea un rol important în dezvoltarea economică a comunităţii.<br />
Astfel efectul multiplicator al turismului este mult redus.<br />
Oferta de alimentaţie pentru turism<br />
Comuna Măldăreşti nu dispune de structuri de alimentaţie, care să ofere condiţii de servire a<br />
mesei pentru turişti şi nici de agrement, pentru distracţie şi relaxare, fapt constituie într-un<br />
obstacol în calea dezvoltării turismului.<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
18
Posibilităţi de organizare conferinţe-seminarii<br />
Turismul de afaceri, reprezentat şi de organizarea conferinţelor sau seminariilor, aduce cu sine<br />
şi oportunitatea realizării de investiţii. Această formă de turism înseamnă, pe de o parte<br />
încasări importante, iar pe de altă parte impune existenţa unor condiţii specifice desfăşurării<br />
unor astfel de evenimente.<br />
În prezent, în comuna Măldăreşti nu există amenajări specifice organizării de conferinţe -<br />
seminarii şi nici alte structuri care să susţină acest gen de evenimente, respectiv structuri de<br />
cazare, alimentaţie sau agrement. O alternativă posibilă până la crearea unor locuri special<br />
amenajate pentru conferinţe ar putea-o constitui căminele culturale de pe raza comunei.<br />
Agenţii economici activi în turism<br />
Lipsa structurilor turistice de cazare, alimentaţie, agrement sau chiar agenţii de turism,<br />
conduce la situaţia că, în comună, nu există agenţi economici cu activitate turistică. Aceasta<br />
semnifică faptul că turismul nu este prezent în economia locală şi ca atare nu contribuie la<br />
dezvoltarea comunităţii.<br />
Marketing turistic<br />
Oferta turistică actuală a comunei Măldăreşti gravitează în jurul obiectivelor turistice<br />
reprezentative pentru comunitatea locală, care se pot constitui în mărci, simboluri ale zonei. În<br />
primul rând este vorba de Complexul Muzeal Măldăreşti, organizat într-un cadru natural<br />
pitoresc şi reunind Culele Greceanu şi Duca, precum şi Casa Memorială I. G. Duca, toate<br />
monumente deosebite ale arhitecturii româneşti, în care se împletesc armonios elemente<br />
ţărăneşti din zonă cu elementele unor construcţii cu caracter de fortificaţii. Alături de acest<br />
simbol cultural al comunei, oferta turistică se conturează şi datorită păstrării de elemente ale<br />
etnografiei locale. În Muzeul etnografic din Măldăreşti sunt expuse obiecte de arhitectură<br />
populară, cusături, ţesături, port popular vâlcean.<br />
Prin urmare oferta turistică a comunei Măldăreşti conduce la crearea a două produse turistice<br />
de bază: un produs turistic cultural-religios şi unul etno-folcloric.<br />
......................................................................................................................................<br />
Promovarea reprezintă una din principalele activităţi de marketing, care prin obiectivele,<br />
conţinutul şi formatul mesajelor, trebuie să atragă turiştii în zonă, să îi convingă de<br />
oportunitatea petrecerii vacanţelor în zonă. Nu există un plan coerent de acţiuni promoţionale<br />
care să conducă la prezentarea localităţii pe piaţa turistică, ca şi destinaţie posibilă. Lipsa<br />
amenajărilor specifice turismului, justifică într-o anumită măsură atitudinea faţă de promovare,<br />
atâta vreme cât nu pot fi oferite condiţii pentru petrecerea vacanţelor aici. Prin urmare,<br />
promovării i se va da interesul potrivit doar după ce comuna Măldăreşti va dispune de<br />
infrastructura turistică adecvată primirii turiştilor. Până atunci, obiectivele turistice ale comunei<br />
sunt promovate alături de cele ale zonei învecinate. Împreună cu localităţile Horezu, Costeşti,<br />
Slătioara şi Vaideeni, a fost înfiinţată Asociaţia „Depresiunea Horezu”, având ca obiective<br />
principale promovarea turistică a zonei în toate mediile, obţinerea de finanţări nerambursabile<br />
etc.<br />
Calificarea forţei de muncă din turism<br />
Calificarea personalului care lucrează în turism este un aspect determinant pentru calitatea<br />
serviciilor. În condiţiile unei concurenţe tot mai accentuate, chiar şi numai pe piaţa<br />
românească, serviciile şi calitatea acestora sunt de cele mai multe ori determinante în alegerea<br />
unei destinaţii turistice.<br />
Autoritatea Naţională pentru Turism, prin Compartimentul Cercetare şi Învăţământ,<br />
organizează cursuri de specialitate pentru sectorul turistic, prin reţeaua Ministerul Educaţiei şi<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
19<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund
Cercetării şi acordă brevete şi certificate de specialitate. Pentru lucrătorii din turismul local,<br />
care nu sunt absolvenţi de studii superioare de specialitate, sunt recomandate cursuri de<br />
instruire profesională pentru administratori de pensiune, ospătari, bucătari, cursuri de<br />
perfecţionare pentru de limbi străine şi calculator.<br />
Evaluarea ofertei actuale – probleme, disfuncţionalităţi<br />
În prezent, potenţialul turistic al comunei Măldăreşti nu este pus în valoare, nu este susţinut de<br />
investiţiile necesare care să creeze condiţiile optime pentru desfăşurarea unei activităţi<br />
profitabile. Printre problemele şi disfuncţionalităţile ofertei actuale se numără:<br />
• Lipsa unei baze tehnico-materiale specifice activităţii turistice, atât structuri<br />
turistice de cazare şi alimentaţie, cât şi de agrement;<br />
• Nu sunt atrase investiţii pentru dezvoltarea economică locală care să constituie<br />
baza creşterii activităţilor turistice;<br />
• Nu există la nivelul localităţii agenţi economici care să activeze în turism;<br />
• Servicii turistice insuficiente şi doar parţial corespunzătoare din punct de vedere<br />
calitativ (în principal, lipsa unei informări corespunzătoare a turiştilor, modalităţi<br />
de petrecere a timpului liber);<br />
• Lipsa activităţilor de promovare care să conducă la construirea imaginii de<br />
destinaţie turistică;<br />
• Neimplicarea populaţiei locale în activităţi turistice eficiente, lipsa stimulării<br />
iniţiativei private în domeniul serviciilor;<br />
• Lipsa materialelor promoţionale.<br />
2. ANALIZA CERERII<br />
Lipsa structurilor turistice de cazare de pe teritoriul comunei Măldăreşti conduce la<br />
imposibilitatea realizării unei analize a circulaţiei turistice. În schimb, pot fi făcute referiri vis-àvis<br />
de profilul vizitatorului sosit în Măldăreşti. Informaţiile privind segmentele de vizitatori<br />
conduc la conturarea următorului profil pentru vizitatorul actual: adulţi şi persoane de vârsta a<br />
III-a, familii cu copii, tineri, persoane din mediul rural şi urban, cu venituri mici şi medii<br />
interesate de călătoriile cultural-religioase şi de cunoaşterea altor moduri de viaţă.<br />
Pentru completarea analizei şi cu informaţii cantitative, prezentăm în tabelul următor evoluţia<br />
numărului de vizitatori la Culele de la Măldăreşti, în perioada 2002 - 2004.<br />
Situaţia numărului de vizitatori<br />
Anul Vizitatori Culele de la Măldăreşti<br />
Total 12.750<br />
2002<br />
Români 7.650<br />
Străini 5.100<br />
Total 16.820<br />
2003<br />
Români 10.092<br />
Străini 6.728<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
20
Total 13.125<br />
2004<br />
Români 8.277<br />
Străini 4.848<br />
După cum se poate observa în perioada 2002 - 2004, numărul de vizitatori a cunoscut un<br />
maxim în anul 2003, atât pentru total vizitatori, cât şi pe categorii, români şi străini. Faţă de<br />
anul 2002, în 2004 numărul total de vizitatori a crescut cu circa 3 %, dar a scăzut faţă de anul<br />
2003 cu 22 %.<br />
......................................................................................................................................<br />
3. COMPETIŢIA ŞI TENDINŢELE PIEŢEI<br />
Ca urmare a tipului de obiective turistice existente în comuna Măldăreşti, activitatea turistică<br />
este rezultatul promovării a două tipuri de produse: un produs turistic cultural – religios şi unul<br />
etnofolcloric. Aşadar, pentru alegerea concurenţilor trebuie avute în vedere acele localităţi ce<br />
furnizează produse turistice asemănătoare celor posibil de promovat în comuna Măldăreşti.<br />
Potenţialul turistic al concurenţilor este luat în calcul doar pentru identificarea zonelor ce<br />
competiţionează cu comuna Măldăreşti, dar pentru analiza punctelor slabe şi forte trebuie<br />
considerate elementele care ţin de baza tehnico-materială. Se argumentează această<br />
metodologie de analiză prin faptul că turismul cultural şi toate formele de turism derivate ale<br />
acestuia, presupun o călătorie motivată de interesul pentru obiective ce pot fi găsite doar în<br />
anumite localităţi.<br />
Produsele oferite de zonele concurente, pe localităţi, strict din punct de vedere al turismului<br />
cultural-religios şi al celui etnografic, sunt prezentate în tabelul următor.<br />
Localităţile concurente comunei Măldăreşti<br />
Localitatea Produs cultural-religios Produs etnofolcloric<br />
Judeţul VÂLCEA<br />
Bărbăteşti Schitul Pătrunsa Centru etnografic<br />
Bujoreni Biserica Adormirii Maicii Domnului Muzeul satului tradiţional vâlcean<br />
Costeşti<br />
Horezu<br />
Slătioara<br />
Râmnicu<br />
Vâlcea<br />
Mănăstirea Arnota<br />
Mănăstirea Bistriţa<br />
Ansamblul Mănăstirii Hurez<br />
Biserica Urşani, cu hramul “Intrarea în<br />
Biserică a Maicii Domnului” şi „Sf. Ioan<br />
Botezătorul”<br />
Alte biserici<br />
Biserică<br />
Mânăstirea Cornetu;<br />
Alte biserici<br />
Manifestări etno-folclorice (Cocoşul de<br />
Hurez)<br />
Centru etnografic<br />
Festivalul spiritualităţii rurale Etno Film<br />
Folk<br />
-<br />
-<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
21
Vlădeşti - Centru etnografic<br />
Centru etnografic<br />
Vaideeni -<br />
„Învârtita dorului” (festival de cântec<br />
ciobănesc şi paradă de costume<br />
populare)<br />
Judeţul GORJ<br />
Bumbeşti-Jiu Ruinele mănăstirii Vişina -<br />
Crasna Biserici Port popular gorjean<br />
Polovragi Mănăstirea Polovragi -<br />
Tismana<br />
Mănăstirea Tismana<br />
Schitul Cioclovina<br />
Centru produse artizanale<br />
Manifestări tradiţionale<br />
Târgu Jiu biserici Manifestări tradiţionale<br />
Judeţul ARGEŞ<br />
Câmpulung<br />
Muscel<br />
biserici<br />
Manifestări tradiţionale<br />
Curtea<br />
Argeş<br />
de<br />
Biserici;<br />
ansamblul Curţii Domneşti<br />
Muzeu etnografic<br />
Aninoasa Mănăstirea Aninoasa –<br />
Corbi Mănăstirea Corbi –<br />
Cotmeana Mănăstirea Cotmeana –<br />
Dragoslavele – Centru etnografic<br />
Lereşti –<br />
Muzeu etnografic<br />
Centru de artă şi arhitectură populară<br />
Muşăteşti – Centru etnografic<br />
Nămăieşti Mănăstirea Nămăieşti -<br />
Negraşi – Centru folcloric<br />
Poieniţa – Centru etnografic<br />
Robaia Mănăstirea Robaia Centru şi muzeu etnografic<br />
Rucăr - Centru de artă şi arhitectură populară<br />
Sălătrucu –<br />
Centru etnografic<br />
Centru folcloric<br />
Slănic Mănăstirea Slănic -<br />
Tutana Mănăstirea Tutana –<br />
Identificarea obiectivelor turistice ale localităţilor a reprezentat primul pas în analiza<br />
concurenţei, dar cum este dificilă compararea resurselor turistice este necesară compararea<br />
sub aspectul capacităţii de cazare.<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
22
Capacitatea de cazare în principalele zone concurente localităţii Măldăreşti<br />
Localitatea Număr unităţi Număr locuri<br />
Judeţul Vâlcea<br />
Bărbăteşti 2 12<br />
Costeşti 6 31<br />
Horezu 12 170<br />
Slătioara 3 18<br />
Vaideeni 10 46<br />
Râmnicu Vâlcea 47 1229<br />
Judeţul Gorj<br />
Bumbeşti-Jiu 1 22<br />
Polovragi 1 20<br />
Târgu Jiu 7 636<br />
Tismana 14 293<br />
Judeţul Argeş<br />
Câmpulung Muscel 10 306<br />
Dragoslavele 2 27<br />
Lereşti 6 167<br />
Rucăr 32 415<br />
Total 153 3392<br />
Sursa: Ministerului Transporturilor, Construcţiilor şi Turismului, INCDT - www.rotur.ro.<br />
Aşa cum este evidenţiat în tabelul de mai sus, 48 % dintre localităţile concurente, anume 14<br />
localităţi, dispun fiecare de un minimum de unităţi de cazare, respectiv locuri, care să asigure<br />
şederea turiştilor în localitate. Restul de 52 % (adică 15 localităţi) se află în aceeaşi situaţie ca<br />
şi comuna Măldăreşti, adică nu au structuri turistice de cazare. Aşadar, o parte dintre<br />
concurenţi au drept punct forte capacităţile lor de cazare, diverse ca structură şi categorie de<br />
confort. Principalul punct slab al comunei Măldăreşti reprezintă tocmai lipsa infrastructurii<br />
specifice turismului. Prin adoptarea unor măsuri care au drept scop investiţiile în structuri<br />
turistice de cazare, comuna Măldăreşti va putea să elimine acest punct slab şi să depăşească<br />
astfel o bună parte din concurenţă.<br />
Piaţa produselor cultural-religioase şi a celor etnofolclorice este o piaţă în creştere, în a cărei<br />
dezvoltare şi promovare merită investit. În accepţiune mai largă, turismul cultural, sub toate<br />
formele lui de manifestare, începe să se afirme din ce în ce mai mult şi în România, un teritoriu<br />
marcat de prezenţa unor obiective turistice antropice variate care răspund foarte bine dorinţei<br />
de cunoaştere a turiştilor. Interesul pentru vacanţele cu valenţe etnografice şi religioase este<br />
evidenţiat atât de creşterea numărului de structuri de cazare în zone unde este promovată<br />
această formă de turism, cât şi de creşterea numărului de turişti.<br />
4. DIAGNOSTIC ŞI RECOMANDĂRI PENTRU AUTORITATEA PUBLICĂ LOCALĂ ŞI<br />
AGENŢII ECONOMICI DIN TURISM<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
23
Din analiza prezentată reiese că localitatea Măldăreşti beneficiază de un potenţial turistic<br />
valoros, aşa încât turismul poate deveni în următorii ani o activitate economică importantă a<br />
localităţii.<br />
Resursele locale de care dispune zona (naturale, antropice, umane) trebuie valorificate astfel<br />
încât să conducă la diversificarea ofertei, în special cea de agrement şi implicit la atragerea<br />
unui număr din ce în ce mai mare de turişti.<br />
Recomandări pentru autoritatea locală<br />
Prin Planul de Urbanism al localităţii, în capitolul de Propuneri de dezvoltare / Planşa de<br />
reglementări, turismul trebuie inclus ca o activitate de perspectivă, care să stea la baza<br />
diversificării unor activităţi economice colaterale (servicii, mică producţie, meşteşuguri).<br />
În cadrul aparatului propriu al Primăriei este necesar a fi înfiinţat un Departament pentru<br />
Turism, a cărul activitate trebuie să se axeze pe organizarea activităţii turistice locale şi<br />
acordarea de consultanţă pentru agenţii din turism.<br />
• Primăria, prin angajaţii Departamentului pentru Turism, trebuie să aibe un rol<br />
determinant în consilierea / convingerea proprietarilor de gospodării cu un standard<br />
corespunzător, în scopul clasificării acestora ca pensiuni turistice. Lipsa structurilor<br />
turistice clasice trebuie suplinită prin apariţia unui număr cât mai mare de pensiuni<br />
rurale.<br />
• Creerea unei reţelei de pensiuni turistice în localitate poate fi stimulată de<br />
atuoritatea locală prin acordarea unor facilităţi sau scutiri de taxe/impozite pentru<br />
perioade determinate (prin hotărâri ale Consiliului Local), prin promovarea gratuită<br />
a acestor structuri pe site-ul primăriei, prin invitarea şi susţinerea financiară în<br />
vederea participării la diverse târguri şi manifestări organizate de primărie, prin<br />
racordarea gratuită la reţeaua de utilităţi a comunei ş.a.<br />
• Proiectul PHARE CES 2004 – 2006, realizat prin subproiectare, de către Institutul<br />
Naţional de Cercetare – Dezvoltare în Turism, pentru Asociaţia Depresiunea Horezu,<br />
cuprinde pentru comuna Măldăreşti, activităţi investiţionale menite să contribuie la<br />
dezvoltarea infrastructurii de acces pentru turism şi anume: Reabilitare parcare<br />
şi drum acces spre Complexul muzeal Măldăreşti (Culele Duca şi<br />
Greceanu) şi spre biserica „Sf. Voievozi” , care presupune:<br />
1. amenajarea parcării pentru 26 de autoturisme + 2 autocare<br />
2. realizare pavilion pentru grup sanitar + Casă de bilete şi de vânzare suveniruri<br />
3. reabilitare drum de acces - DJ 676H, spre cule + biserică (ramificaţie din DN<br />
64C), 500 m lungime.<br />
• Pentru dezvoltarea turismului în localitate mai sunt necesare şi alte activităţi<br />
investiţionale, precum:<br />
- reabilitarea drumurilor de acces şi spre alte obiective turistice din localitate<br />
(Biserica de lemn „Sf. Dumitru”, Situl arheologic de la Măldăreşti, urmele<br />
aşezării din epoca bronzului, valul de pământ din epoca dacică);<br />
- reabilitarea şi conservarea tuturor clădirilor vechi din localitate, aplicarea de<br />
plăcuţe indicatoare pe fiecare dintre ele cu informaţii privind anul construirii,<br />
elementele arhitecturale conservate ş.a. şi în măsura în care este posibil,<br />
amenajarea unui Muzeu al satului în aer liber – de preferinţă în zona centrala a<br />
satului Măldăreşti;<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
24
- extinderea şi reabilitarea utilităţilor de bază ale localităţii, necesare susţinerii<br />
unei activităţi turistice competitive: alimentarea cu apă, realizarea reţelei de<br />
canalizare la nivelul întregii comune şi amenajarea unei staţii de epurare;<br />
- realizarea unei hărţi a localităţii, pe care vor fi marcate obiectivele cultural –<br />
istorice şi posibilităţile de acces, hartă care va fi afişată în zona centrală, într-un<br />
panou racordat la reţeaua electrică;<br />
- afişarea, pe DN 65C, la ambele intrări în comună, a panourilor personalizate cu<br />
„COMUNA MĂLDĂREŞTI”, alături de stema localităţii;<br />
- amenajarea unui centru de echitaţie, unde turiştii pot închiria sănii pentru<br />
plimbare, în perioada de iarnă sau pot face plimbări, vara, cu cai, pe trasee bine<br />
stabilite şi însoţiţi de ghid.<br />
• Pentru atragerea unui număr crescut de turişti este binevenită organizarea de<br />
evenimente culturale, mondene, întâlniri de afaceri, al căror calendar să fie<br />
promovat în media, pe site-ul primăriei sau prin trimiterea către agenţii de turism,<br />
asociaţii profesionale interesate, administraţii centrale şi locale.<br />
• În perspectiva diversificării activităţilor de turism, Primăria va trebui să faciliteze<br />
concesionarea unui teren în vederea realizării unui sat de vacanţă cu grad de<br />
confort la 2 - 3 stele, cu o capacitate de circa 50 locuri, în căsuţe, bungalow-uri +<br />
platformă de campare, dotat cu oficiu pentru pregătirea mesei, grup sanitar,<br />
parcare, alimentare la utilităţile de bază.<br />
• Iniţierea, cu ajutorul dascălilor, a unor activităţi culturale la nivelul satului, cum ar<br />
fi: înfiinţarea unui ansamblu coral, a unei echipe de dansuri populare şi a unei<br />
echipe de teatru de amatori, sunt activităţi care vor contribui cu siguranţă nu numai<br />
la afirmarea unei vieţi culturale locale, dar şi la mobilizarea energiilor tinerei<br />
generaţii spre domenii cultural – educative.<br />
• Aplecarea către tradiţia şi obiceiurile legate de sărbătorile religioase a populaţiei din<br />
zonă este bine cunoscută. Sărbătorile de iarnă (Crăciun, Anul Nou), sunt aşadar un<br />
prilej pentru organizarea de către Primărie a unor manifestări axate pe obiceiurile<br />
religioase ale locului, jocuri distractive şi concursuri şi pot deveni un eveniment care<br />
să atragă în jurul lui nu numai localnicii, dar şi locuitori din centrele urbane<br />
apropiate. Însoţite de o promovare adecvată, aceste serbări pot deveni în timp o<br />
tradiţie. Antrenarea în aceste sărbători a unor categorii socio-profesionale cu un<br />
anume nivel de pregătire – profesori, preoţi, elevi, pot imprima manifestării o ţinută<br />
cultural-educativă şi distractivă.<br />
• Pe parcursul unui an se pot organiza şi alte tipuri de manifestări care pot avea<br />
diverse teme: gastronomice, culturale, istorice, sportive, despre protecţia mediului,<br />
întâlniri cu fii satului, expoziţii de fotografie tematică ş.a.<br />
........................................................................................................................................<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
25
C. "POSIBILITATILE DE DEZVOLTARE A<br />
ECOTURISMULUI, EXTRASE DIN RAPORTUL<br />
PRIVIND IN ZONA LOCALITATILOR HOREZU,<br />
NOVACI, POLOVRAGI, COSTESTI, MALDARESTI,<br />
VAIDEENI"- noiembrie 2005<br />
Material elaborat de Paul Iacobaş<br />
Cuprins<br />
1.ANALIZA SITUATIEI NATIONALE SI INTERNATIONALE IN DOMENIU ................ 27<br />
2. RECOMANDARI PRIVIND DEZVOLTAREA TURISMULUI IN NATURA SI A<br />
ECOTURISMULUI IN ZON......................................................................................... 29<br />
3. CONCLUZII........................................................................................................... 35<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
26
.............................................................................<br />
1 ANALIZA SITUATIEI NATIONALE SI INTERNATIONALE IN DOMENIU<br />
Oferta de ecoturism & turism in natura la nivelul Romaniei<br />
In România, primele programe de ecoturism au inceput sa apara in jurul anului 2000, initiate<br />
de catre cateva Parcuri Nationale si Naturale (Retezat, Piatra Craiului, Vanatori Neamt),<br />
beneficiare a unui grant GEF, cat si de catre proiecte de conservare a naturii care aveau si o<br />
componenta de ecoturism: Proiectul Carnivore Mari in Carpati (Zarnesti) care a dezvoltat<br />
programe axate pe ursi, lupi, rasi si traditiile locale conexe acestora sau proiectul “Actiuni<br />
combinate pentru protectia si valorificarea patrimoniului natural al Muntilor Apuseni”,<br />
implementat de catre Federatia Romana de Speologie, ce a dezvoltat programe de ecoturism<br />
axate pe pesteri si carst in general si a traditiilor locale.<br />
In acest moment programele de ecoturism din Romania se concentreaza in urmatoarele zone:<br />
- Delta Dunarii si Dobrogea (observarea pasarilor, plimbari cu barca)<br />
- parcul National Piatra Craiului si imprejurimi (programe bazate in special pe<br />
observarea carnivorelor mari: lup, urs, ras, dar si a unor specii de plante specifice,<br />
turism ecvestru, biciclete, plimbare cu rachete de zapada, etc)<br />
- Muntii Carpati (numeroase arii naturale protejate, unele cu statut de parc national sau<br />
natural) cu programe axate pe: turism ecvestru, cicloturism, drumetie tematica, schi<br />
de tura, plimbare cu rachete de zapada, etc)<br />
- Muntii Apuseni (Parcul Natural Apuseni, rezervatii speologice, geologice si mixte):<br />
speoturism, drumetii tematice, programe culturale, schi de tura, turism ecvestru,<br />
biciclete, etc)<br />
- Transilvania (descoperirea culturii sasesti si secuiesti, calarie, drumetii tematice, etc)<br />
- Maramures (programe culturale, descoperirea naturii: fauna si flora, ocupatii<br />
traditionale, arhitectura, calarie, cicloturism, etc)<br />
- Bucovina ( turism cultural si monahal, combinat cu observarea naturii: flora si fauna,<br />
drumetii tematice, etc)<br />
Programele de ecoturism din Romania sint oferite spre vanzare prin intermediul unor<br />
turoperatori locali, care colaboreaza de regula cu turoperatori din strainatate. Cei mai<br />
importanti turoperatori romani care vand programe de ecoturism in acest moment sint: Daksa,<br />
Carpathian Nature Tours, Colin Shaw, Delta Travel, Equus Silvania, InterPares, Stefan cel<br />
Mare, etc. De asemenea, marile agentii de turism din Romania au dezvoltat in ultimii ani<br />
programe de turism in natura : Tiriac Travel, Paralela 45, J’info Tours, Perfect Tour,<br />
Trnasilvania Tour, etc.<br />
Majoritatea ofertantilor de programe de ecoturism se regasesc in Asociatia de Ecoturism din<br />
Romania (AER). AER este un parteneriat pentru conservarea naturii şi turism în România între<br />
asociaţii de turism, organizaţii neguvernamentale de dezvoltare locală şi conservarea naturii,<br />
proiecte de conservarea naturii şi agenţii de turism. In acest moment AER are peste 20 de<br />
membri, dintre care peste 5, turoperatori de ecoturism.<br />
Misiunea AER este promovarea conceptului de ecoturism şi a dezvoltării<br />
ecoturismului în vederea sprijinirii conservării naturii, a dezvoltării durabile a comunităţilor<br />
locale din zonele cu valori naturale şi pentru creşterea calităţii serviciilor legate de ecoturism,<br />
cât şi promovarea naturii ca element esenţial al imaginii turistice a României. Mai multe detalii<br />
despre AER se pot gasi la www.eco-romania.ro.<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
27
Piata nationala si internationala de profil, caracteristici si tendinte<br />
Evaluarea mediului in care planificarea ecoturismului trebuie sa aiba loc:<br />
Chestiuni ce trebuiesc considerate in procesul de planificare a ecoturismului in zona:<br />
- Incepand cu 2007 Romania va fi membra cu drepturi depline a Uniunii Europene<br />
- Nivelul coruptiei in Romania este destul de ridicat si influenteaza negative imaginea tarii<br />
- Probleme de mediu si poluare nerezolvate la nivelul tarii<br />
- Instabilitate economica cu tendinte de stabilitate<br />
- Schimbarea monedei nationale din ROL in RON si viitoarea trecere la moneda unica<br />
europeana<br />
- Legislatia europeana in domeniul circulatiei persoanelor, turism, protectia mediului,<br />
identitate culturala, etc<br />
- Legislatia privind ariile naturale protejate , inclusiv implementarea Retelei Natura 2000<br />
in Romania<br />
Probleme in dezvoltarea de programe de turism si ecoturism in Romania, percepute<br />
de catre piata olandeza de profil (Blumer, 2002):<br />
- Imagine generala neconcludenta si incoerenta<br />
- Acesibilitate redusa pentru anumite categorii de turisti<br />
- Infrastructura generala si specifica<br />
- Acces limitat la informatii turistice de calitate<br />
- Serviciile turistice si conexe (calitate si cantitate)<br />
- Cazarea (calitatea si raportul pret / calitate)<br />
- Securitatea calatoriilor si securitatea in general<br />
- Stabilitatea politica<br />
- Sistemul financiar insuficient dezvoltat<br />
- Birocratia<br />
- Lipsa de parteneri de incredere<br />
- Nivelul preturilor raportat la calitate<br />
- Probleme de mediu (poluare, managementul deseurilor, etc)<br />
Evaluarea industriei turistice in lume si Romania:<br />
Sosirile turistice internationale vor creste de la 594 milioane in 1996 la 1.6 miliarde in 2020<br />
(Organizatia Mondiala a Turismului, 1998)<br />
- Turistii vor avea mai putin timp disponibil si mai multi bani, vor cauta experiente de<br />
calatorie intense si stimulatoare, pentru perioade mai scurte de timp (Howarth<br />
International, 1998).<br />
- Ecotourismul este considerat o nisa mica pe piata in cadrul industriei turistice mondiale,<br />
insa intr-o crestere sustinuta (Blumer, 2002)<br />
- Cele mai importante tari furnizoare de ecoturisti sint: Statele Unite, UK, Germania,<br />
Canada, Franta, Austria, Olanda, Suedia, Noua Zeelanda, Norvegia si Danemarca<br />
(Eagles si Higgins, 1998).<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
28
- Ingredientele unui program turistic de success vor fi: autenticitate (locuri si oameni<br />
unici), diversitate (un amestec de patrimoniu natural si cultural, stimulare si relaxare,<br />
profesionalism si atitudine prietenoasa) si flexibilitate (rezervari rapide, posibilitatea<br />
oferita clientilor sa isi combine experientele turistice pentru a le raspunde nevoilor<br />
specifice) (McArthur, 1998).<br />
- Clientii vor fi interesati in: producte acreditate si certificate, interpretarea naturii si<br />
impact redus in mediu (Mc Arthur, 1998)<br />
- Turoperatorii manifesta un interes crescut fata de initiativele ce au la baza un cod de<br />
etica si turism responsabil (Goodwin, 2001).<br />
Viitorul pentru turismul din Romania (2005) – concluziile atelierului ANT/GTZ:<br />
- Se manifesta un trend puternic pentru turismul de nisa: croaziere, tururi de oras, turism<br />
activ, turism in natura<br />
- Rezervarile online sint in crestere<br />
- Creste ponderea turismului de afaceri in piata nationala<br />
- Interest major in turismul de sanatate si odihna<br />
- Tururile de oras: China si Estul Europei vor deveni piete importante ce vor furniza turisti<br />
de acest fel<br />
- Trendul celor 4 A: arhitectura autentica, mancare autentica, vinuri autohtone si sate<br />
autentice – “Trebuie sa vezi, simti sis a mirosi ca esti in Romania”<br />
- Romania are sanse mari sa patrunda pe nisele de piata: turismul rural, ecoturismul,<br />
turismul cultural si in circuite, vacante active, plimbari, drumetie, observarea si<br />
aprecierea naturii, sporturi extreme, cicloturism, etc<br />
2. RECOMANDARI PRIVIND DEZVOLTAREA TURISMULUI IN NATURA SI A<br />
ECOTURISMULUI IN ZONA TINTA<br />
Ce este ecoturismul si turismul legat de natura. Cine sint ecoturistii. Principiile<br />
ecoturismului<br />
Turismul legat de natura:<br />
• Calatorii / excursii legate de natura in zone interesante, cu o natura atractiva (adesea<br />
zone/arii protejate)<br />
Conditii:<br />
• Zona trebuie sa aiba un inalt potential natural;<br />
• Trebuie sa existe o cerere turistica.<br />
Ecoturismul:<br />
Parte a turismului legat de natura, care trebuie sa indeplineasca si urmatoarele criterii:<br />
• parte din venituri si actiuni directionate spre conservarea naturii si a zonelor<br />
protejate;<br />
• marea parte din veniturile de pe urma turismului raman populatiei locale;<br />
• caracter educativ atat pentru turisti dar si pentru localnici;<br />
• minimalizarea influentei negative asupra mediului<br />
Cine sint ecoturistii si ce isi doresc ? (Organizatia Mondiala a Turismului, 2002)<br />
- Au varste cuprinse intre 30-59 ani<br />
- Au o educatie peste medie, in general universitara<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
29
- Au venituri peste medie<br />
Ecotouristii doresc:<br />
- Servicii de calitate<br />
- Ghizi locali profesionisti<br />
- Grupuri mici (max 15 pers)<br />
- Programe educative<br />
- Mancare gustoasa si de calitate, bazata pe produse locale<br />
- Zone linistite, neaglomerate<br />
- Cazare de calitate, insa nu de lux, curata<br />
- Conservarea naturii (o parte din banii lor sa mearga direct sau indirect spre<br />
conservarea naturii)<br />
Turoperatorii afirma ca grupurile de ecoturisti pot si doresc sa se adapteze la obiceiurile locale,<br />
sint iubitori de natura, au spirit de echipa si flexibilitate, sint interesati de diversitatea<br />
peisajului, a oamenilor si a culturilor locale, doresc sa calatoreasca cu oameni compatibili cu<br />
valorile lor, sint lipsiti de prejudecati si au mintea deschisa, sint dinamici si activi, vor sa invete<br />
intotdeauna ceva, nu le place turismul de masa.<br />
Dezvoltarea ecoturismului in zona tinta ar trebui sa tina cont de urmatoarele linii directoare:<br />
a.Focalizare pe zone naturale<br />
Ecoturismul se axeaza pe experienta directa si personala in natura, se desfasoara in cadrul<br />
naturii si se bazeaza pe utilizarea ei, respectiv a caracteristicilor geomorfologice, biologice,<br />
fizice si culturale ale acesteia. Prin urmare accentul pe zona naturala este esential in<br />
planificarea, dezvoltarea si managementul ecoturismului.<br />
b. Interpretarea produsului ecoturistic<br />
Ecoturismul ofera posibilitati de experiente in natura ce duc la o mai buna intelegere, apreciere<br />
si bucurie de a descoperi si ocroti natura si cultura traditionala locala, atat pentru vizitatori, cat<br />
si pentru comunitatea locala. Totodata, la nivelul destinatiei si al produselor ecoturistice, este<br />
important sa se creeze oportunitatea ca membrii comunitatilor locale sa aiba acces la<br />
informatiile si interpretarea oferite in cadrul programului ecoturistic dezvoltat in zona.<br />
c.Principiul durabilitatii din perspectiva protejarii mediului natural<br />
Activitatile de ecoturism si planificarea lor trebuie sa ofere cele mai bune practici de turism si<br />
planificare din punct de vedere al conservarii naturii si dezvoltarii durabile. Activitatea de<br />
turism trebuie sa fie planificata si derulata astfel incat sa reduca impactul produs asupra<br />
naturii.<br />
d.Contributie la conservarea naturii<br />
Ecoturismul contribuie in mod pozitiv la conservarea ariilor naturale. Ecoturismul implica<br />
participarea la conservarea ariilor naturale vizitate, oferind modalitati constructive pentru bunul<br />
management si conservarea acestor arii naturale (ex: oferirea ajutorului financiar in actiunile<br />
de reabilitare a ariilor naturale, strangerea deseurilor lasate de turisti sau contributia catre<br />
organizatiile de conservare).<br />
e.Contributie constructiva la dezvoltarea comunitatilor locale<br />
Ecoturismul ofera contributii durabile privind dezvoltarea comunitatilor locale. Comunitatea<br />
locala de multe ori este parte integranta a produsului ecoturistic. Beneficiile ecoturismului<br />
trebuie sa revina in mare parte si comunitatilor locale. Beneficiile locale pot proveni din<br />
folosirea ghizilor locali, cumpararea de bunuri si servicii locale si folosirea facilitatilor locale.<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
30
f. Gradul de satisfacere a turistilor<br />
Ecoturismul raspunde asteptarilor turistilor. In dezvoltarea produselor ecoturistice trebuie avut<br />
in vedere faptul ca, in general, potentialii turisti din acest domeniu au un nivel ridicat de<br />
educatie si de asteptari. Astfel, gradul de satisfacere legat de produsul ecoturistic este esential,<br />
experienta oferita indeplinind sau chiar depasind gradul de asteptare al turistilor.<br />
g. Marketing corect<br />
Se urmareste realizarea unui marketing corect, ce duce la asteptari realiste. Marketingul pentru<br />
ecoturism ofera clientilor informatii complete si responsabile care conduc la cresterea<br />
respectului pentru mediul natural si cultural al zonelor vizitate si a gradului de satisfacere a<br />
turistilor.<br />
Aceste principii sunt agreate si promovate si de catre Asociatia de Ecoturism din Romania<br />
(AER) si au la baza doua modele internationale: Nature and Ecoturism Accreditation Program<br />
dezvoltat de catre Asociatia de Ecoturism din Australia si Nature’s Best, sistemul de acreditare<br />
promovat de catre Asociatia de Ecoturism din Suedia.<br />
........................................................................................................................................<br />
Avantajele competitive ale zonei Horezu – Polovragi - Novaci si imprejurimi fata de<br />
alte zone<br />
In peisajul ecoturismului European, Romania are cateva puncte tari, care o fac atractiva fata<br />
de alte destinatii europene. Conform unui studiu realizat pe piata olandeza (Blumer, 2002)<br />
acestea sint: natura neatinsa, autenticitatea traditiilor, 30 % din populatia europeana de<br />
carnivore mari, Delta Dunarii, paduri naturale si nefragmentate, ospitalitate, peisaj divers,<br />
relatia om natura bine conservata, biodiversitate mare, peste 12.000 de pesteri, mancare<br />
traditionala, mister, traditii crestine, plante medicinale, relief in sare.<br />
Dintre acestea , o mare parte se regasesc in structura zonei care face obiectul acestui raport,<br />
astfel: natura neatinsa (Parcul National Buila Vanturarita, Cheile Oltetului -partial), traditii<br />
autentice: ceramica de Horezu, rudaritul, scoartele oltenesti; prezenta carnivorelor mari (lup,<br />
urs, ras); paduri naturale si nefragmentate (Buila Vanturarita, Cheile Oltetului, Cheile Bistritei,<br />
etc); ospitalitate, peisaj divers, ralatia om-natura bine conservata, biodiversitate mare (Parcul<br />
National Buila Vanturarita, fauna cavernicola, etc); pesteri (P.Muierii, P.Liliecilor, P.Polovragi,<br />
etc), mancare traditionala, mister, traditii crestine (manastirile Arnota, Hurezi, Polovragi,<br />
Bistrita), plante medicinale.<br />
Tinand cont de cele expuse in acest raport, reiese faptul ca zona Horezu si<br />
imprejurimi are elementele de potential pentru a deveni intr-o perioada de 5-10<br />
ani, o destinatie consacrata pentru ecoturism in Romania si Estul Europei.<br />
Amenajarea turistica si amenajarea teritoriului<br />
In cazul in care zona alege sa dezvolte ecoturismul ca si sector turistic prioritar, amenajarea<br />
turistica si intreaga amenajare a teritoriului vor trebui sa tina cont de acest lucru. Astfel, vor<br />
trebui proiectate P.U.G-uri si P.U.Z-uri care sa tina cont de principiile ecoturismului referitoare<br />
la impactul in mediu si la impactul peisagistic al constructiilor si amenajarilor turistice . De<br />
asemenea, toate aceste planuri de urbanism vor trebui sa tina cont de limitele si de<br />
regulamentele ariilor naturale protejate, pe care vor trebui sa le inglobeze in cadrul lor. O<br />
atentie deosebita vor trebui acordate concesionarii de terenuri pentru case si sate de vacanta,<br />
concesionare care va trebui facuta pe baza unui contract care sa stipuleze clar obligatiile de a<br />
respecta planurile de urbanism de catre cei care construiesc in zona. Recomandam ca aceste<br />
planuri sa fie elaborate pe baza unor caiete de sarcini precise, care sa contina precizari exprese<br />
privind principiile de limitare a impactului in mediu a constructiilor, planuri care sa fie trecute<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
31
prin procese de consultare publica, in care societatea civila sa aiba sansa de a-si expune<br />
parerea.<br />
Dezvoltarea de programe turistice:<br />
Activitatile de ecoturim care ar putea fi dezvoltate cu succes in zona sint:<br />
- drumetii tematice<br />
- speoturism in pesteri amenajate (existenta a 3 pesteri amenajate pentru turism sint<br />
o premisa favorabila pentru crearea in zona a unei retele de pesteri amenajate)<br />
- turism ecvestru (cu cai)<br />
- turism cu atelaje (sanii trase de cai, carute trase de cai)<br />
- observarea pasarilor<br />
- observarea animalelor salbatice<br />
- tururi pentru fotografie in natura, insclusiv fotografie in pesteri<br />
- turism stiintific (studiul unor plante si animale)<br />
- cicloturism<br />
- schi de tura (mai ales in masivul Capatanii si Parang)<br />
- drumetie de iarna<br />
- tururi culturale (tabere de creatie, demosntratii de mestesuguri, etc)<br />
Dezvoltarea unor rute tematice cum ar fi: ruta pesterilor amenajate, ruta manastirilor, ruta<br />
mestesugurilor si arhitecturii traditionale, ruta ariilor naturale protejate, poate diferentia zona<br />
de altele similare si poate oferi experiente turistice de calitate unor segmente de piata diferite<br />
(ca si varsta, statut social, venituri, educatie, etc)<br />
Este de dorit ca aceste programe turistice sa fie dezvoltate de catre un turoperator specializat<br />
(sau de catre asociatia locala de turism), care sa utilizeze servicii locale (cazare, alimentatie<br />
publica, ghizi locali, centre de inchiriere echipament, centre de informare turistica). Acest<br />
turoperator va prelua o parte din efortul de promovarea si distributie a ofertantilor de servicii<br />
locale, urmand ca acestia sa se poata concentra in exclusivitate pe inbunatatirea calitatii<br />
serviciilor lor si dezvoltarea de noi servicii turistice.<br />
Marketing-ul si promovarea<br />
“ Nu este suficient sa existe un produs bun de ecoturism in Romania, trebuie ca piata sa fie<br />
pregatita sa-l cumpere” (tour-operator din Olanda, Aprilie 2002)<br />
Turismul mondial a crescut sustinut in ultimii ani, ajungand la peste 700 de milioane de<br />
calatorii internationale (OMT, 2001). Aceasta crestere reprezinta o provocare majora pentru<br />
marketingul turistic. Noi destinatii si noi produse sint oferite unei piete in crestere, in timp ce<br />
pietele si produse traditionale sint intr-o continua diversificare. Destinatiile turistice se lupta<br />
pentru a se pozitiona cat mai bine pe aceasta piata dinamica, in continua crestere. In acest<br />
context, este o nevoie presanta pentru strategii inteligente de pozitionare pe piata turistica,<br />
completate de canale de distributie si strategii de pret. Cunoasterea pietei turistice, prin studii<br />
si analize, este un proces de lunga durata, costisitor dar foarte necesar<br />
O chestiune esentiala in marketingul unei destinatii este accea de a crea si administra cu<br />
success o imagine distinctiva si atractiva a acelei zone. Acest lucru este legat insa in mod direct<br />
si de eforturile Romaniei de a-si crea o imagine proprie, distinctive si de o promova pe pietele<br />
tinta. Imaginea turistica a zonei Horezu si imprejurimi va trebui sa tina cont de imaginea<br />
generala a Romaniei si va trebui sa o utilizeze in avantajul sau..<br />
In efortul de identificare a pietelor tinta, va trebui sa se tina seama de motivatiile pe care le au<br />
turistii atunci cand aleg o desrtinatie sau un program anume, motivatii ce tin in general de<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
32
nevoia de a evada din mediul cotidian intr-un mediu diferit, in care simturile, mintea si sufletul<br />
sa isi gaseasca noi stimuli.<br />
Marketing-ul, promovarea, strategiile de pret si de distributie, pozitionarea pe piata sint teme<br />
ce vor trebui abordate in cadrul unui plan de marketing al viitoarei destinatii ecoturistice, plan<br />
de marketing in care vor trebui implicate toti ofertantii de servicii turistice, autoritatile locale,<br />
agentii de turism, CJ Valcea si Gorj. Este de dorit ca acest plan de marketing sa tina cont de<br />
strategia de dezvoltare turistica a Romaniei (in curs de elaborare), de strategia pentru<br />
dezvoltarea turismului in regiunea Sud-Vest, Oltenia; de strategia de dezvoltare a ecoturismului<br />
in Romania (in curs de elaborare) si de strategia de brand de tara a Romaniei (in curs de<br />
elaborare).<br />
Calitate<br />
Pentru a asigura un grad corespunzator de calitate al produselor si serviciilor turistice,<br />
recomandam sa se aiba in vedere ca toate produsele si serviciile turistice sa fie certificate la<br />
nivel national conform legislatiei in vigoare (certificarea structurilor de cazare turistica, licente<br />
si brevete, etc).<br />
In plus, pentru a asigura o calitate inalta produselor si serviciilor de ecoturism, consideram<br />
important sa fie luate in considerare posibilitatea ca acestea sa fie acreditate prin sistemul<br />
“Eco-certified”, implementat de catre Asociatia de Ecoturism din Romania. Acest sistem de<br />
certificare turistica, se axeaza pe certificarea :<br />
- destinatiei turistice<br />
- pachetelor turistice (tururi)<br />
- cazari<br />
Astfel, pentru ca zona sa fie competitive la nivel national si european, va fi nevoie ca in viitor<br />
zona sa fie certificate ca destinatie ecoturistica si de asemenea, un anumit numar de spatii de<br />
cazare sa fie certificate ca si cazari pentru ecoturism percum si anumite tururi sau excursii.<br />
Implicarea comunitatilor locale si conservarea naturii<br />
O comunitate este viabilă în măsura în care populaţia ei stabilă şi de vârstă activă îşi poate<br />
asigura existenţa prin activităţi desfăşurate în cadrul localităţii respective sau la distanţe<br />
rezonabile de aceasta (Aluaş, 1998).<br />
Contextul actual în care se află comunităţile rurale din zona tinta reprezintă oarecum un<br />
paradox – în planul culturii au fost abandonate o sumă importantă de tradiţii, oamenii s-au<br />
adaptat modernităţii, în timp ce ocupaţia de bază a rămas agricultura, care se practică după<br />
metode traditionale, în limitele subzistenţei. În profunzime, mentalitatea este încă<br />
tradiţionalistă, chiar dacă în majoritatea localităţilor există reţea de televiziune şi telefonie<br />
modernă.<br />
Ecoturismul poate fi un instrument care sa contribuie cu succes la : conservarea naturii (prin<br />
actiuni si fonduri directionate direct catre conservarea naturii), la dezvoltarea economica<br />
(sustinerea de initiative locale-servicii locale de turism, crearea direct sau indirect a unor locuri<br />
de munca, taxe locale, turisti care cheltuie in comunitate, etc) cat si la dezvoltarea sociala si<br />
culturala a unei comunitati (intercatiuni intre turisti si localnici, legare de prietenii, schimburi de<br />
informatii si tehnologii).<br />
Implicarea comunitatilor locale in dezvoltarea ecoturismului , atat in fazele de planificare<br />
cat si in fazele mai profunde ale procesului este esentiala pentru a asigura reusita acestui<br />
demers. Comunitatile locale trebuie sa inteleaga alternative oferita de ecoturism, principiile<br />
ecoturismului si avantajele si dezavantajele lui. Ele trebuie sa aleaga in cunostinta de cauza<br />
daca dorecs sau nu doresc o asemenea dezvoltare.<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
33
Lista de posibile proiecte si activitati pentru dezvoltarea ecoturismului si turismului<br />
in natura in zona Horezu –Polovragi - Novaci si imprejurimi<br />
a) Evaluarea si inventarierea potentialului turistic al zonei (partial ea va fi facuta de Geta si de<br />
mine, insa aceasta trebuie sa fie o activitate continua si trebuie realizata o baza de date care sa<br />
contina inclusiv localizarea prin GPS a obiectivelor turistice, fotografii, descrieri amanuntite, etc)<br />
b) Crearea unui marci (brand) al destinatiei turistice Horezu si imprejurimi: nume, logo, slogan<br />
c) Sprijinirea infiintarii unei asociatii locale de turism (care sa includa toti ofertantii importanti de<br />
servicii turistice si servicii conexe, CJ Rm Valcea, CL din toate localitatile)<br />
d) Sustinerea implementarii unui management al deseurilor adecvat zonei si nevoilor prezente si<br />
viitoare<br />
e) Sustinerea crearii, lansarii si promovarii unor produse cu specific local (lemn, ceramica, branza,<br />
bauturi, etc) care sa poarte marca zonei si care sa sustina dezvoltarea marcii de zona turistica si<br />
fidelizarea vizitatorilor<br />
f) Furnizarea unui curs de crearea si managementul produselor turistice, cu aplicatii practice<br />
g) Organizarea unui curs de instruire pentru ghizi locali de turism , cu specializari pe cultura si<br />
patrimoniu, ghid montan, ghid de ecoturism, pentru minim 7 persoane de fiecare specializare<br />
h) Organizarea unui curs de bucatarie traditionala si tehnica operatiunilor de restaurant pentru 30<br />
de persoane<br />
i) Organizarea unui curs de marketing (planuri de marketing) si comunicare cu clientii<br />
j) Organizarea unui curs pentru scrierea planurilor de afaceri<br />
k) Crearea a minim 7 pachete turistice dintre care minim 2 pachete turistice de ecoturism<br />
l) Sprijinirea deazvoltarii de servicii turistice cu impact redus in mediu si care sa promoveze cultura<br />
si specificul zonei<br />
m) Infiintarea a 2 centre de informare turistica, unul in Horezu, celalalt in Costesti, pt Parcul<br />
National Buila Vanturarita si a altor 3 puncte de informare de tip chiosc (fara staff) in imediata<br />
vecinatate a unor obiective turistice importante (manastirea Hurezi, manastire Bistrita, culele din<br />
<strong>Maldaresti</strong>)<br />
n) Montarea de panouri informative si de directionare cu harta zonei si obiectivele turistice majore<br />
(cate unul general pentru fiecare localitate, si cate unul specific la fiecare obiectiv turistic<br />
important, panouri de directionare pe drumurile nationale ce vin dispre Rm. Valcea, Tg.Jiu, )<br />
o) Dezvoltarea unui plan de marketing integrat al destinatiei turistice Horezu si imprejurimi<br />
p) Facilitarea participarii membrilor asociatiei de turism/ofertantilor de servicii turistice din zona la<br />
minim 2 targuri nationale de profil<br />
q) Crearea unui film de promovare de 10 minute despre zona turistica Horezu si imprejurimi si<br />
distribuirea lui pe canele TV nationale<br />
r) Crearea unui portal de promovare turistica a regiunii , realizarea unei brosuri generale de<br />
prezentare in 4 limbi si a minim 5 pliante de promovare a unor rute turistice/obiective turistice<br />
importante<br />
s) Realizarea unei harti turistice a regiunii (GIS), tiparirea si distribuirea ei<br />
t) Sustinerea crearii (prin intermediul asociatiei locale de turism) a unui centru pentru inchiriat<br />
biciclete si elaborarea unui studiu pentru crearea unui sistem de rute pentru biciclete si<br />
marcarea lor corespunzatoare in teren<br />
u) Crearea unor noi trasee de drumetie si imbunatatirea marcarii si a amenajarilor de siguranta<br />
pentru cele existente<br />
v) Infiintarea unui Fond Local de Conservare si Dezvoltare, prin care sa se poata sprijini financiar si<br />
logistic initiative de conservarea a capitalului natural si cultural al zonei<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
34
3. CONCLUZII<br />
Turismul este in crestere sustinuta ca fenomen la nivel mondial, iar ecoturismul este o<br />
componenta extrem de dinamica in cadrul acestei cresteri. Zona Horezu si imprejurimi are<br />
atuuri de necontestat pentru a deveni o destinatie pentru ecoturism la nivel national si Est<br />
European. Dezvoltarea ecoturismului in zona trebuie vazuta in relatie directa cu conservarea<br />
naturii (ariile naturale protejate), cu conservarea culturii autentice si cu implicarea<br />
comunitatilor locale in toate etapele acestui proces. Procesul de dezvoltare a ecoturismului in<br />
zona este un proces de lunga durata (5-10 ani), ce necesita un efort sustinut din partea<br />
tuturor celor implicati dar care poate aduce beneficii majore pe termen lung, contribuind in<br />
mod direct la crearea de “existente durabile” in zona tinta. Decizia privind initierea unui<br />
asemenea proces trebuie luata de catre comunitatile locale, fiind nevoie de initierea unei<br />
planificari complexe a dezvoltarii ecoturismului in zona, planificare care sa integreze toate<br />
aspectele sociale, economice si de mediu.<br />
........................................................................................................................................<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
35
D. RAPORT PRIVIND CADRUL ŞI RESURSELE<br />
NATURALE DIN NORDUL JUDEŢELOR GORJ ŞI<br />
VÂLCEA – Noiembrie 2005<br />
Material elaborat de FLORIN STOICAN (Asociaţia<br />
Kogayon)<br />
CUPRINS<br />
1. EVALUAREA RESURSELOR ACTUALE .................................. 37<br />
2. POSIBILITĂŢI DE DEZVOLTARE CARE POT FI AVUTE ÎN<br />
VEDERE PENTRU REZOLVAREA PROBLEMELOR ŞI DEZVOLTARE –<br />
PROGRAME NAŢIONALE, EUROPENE, INTERNAŢIONALE .......... 40<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
36
.......................................................................................................................................<br />
EVALUAREA RESURSELOR ACTUALE<br />
Obiective naturale sau aparţinând patrimoniului antropic aflate în stare sau<br />
în pericol de degradare<br />
Zona studiată dispune de un potenţial turistic extraordinar, reprezentat atât prin obiectivele<br />
naturale numeroase si valoroase, cât şi prin cele antropice, toate laolaltă făcând din această<br />
parte a Olteniei, una dintre regiunile cu cel mai ridicat potenţial turistic. Promovarea şi<br />
valorificarea acestui patrimoniu a fost făcută în anumite limite, mult departe de potenţialul său,<br />
aceasta prezentând atât avantaje cât şi dezavantaje. Un avantaj important este ca în zonă sunt<br />
încă numeroase obiective foarte puţin sau chiar deloc promovate şi valorificate. Promovarea şi<br />
valorificarea insuficiente au dus pe de o parte la păstrarea numeroaselor obiective naturale<br />
nealterate de intervenţia umană şi deci cu un potenţial turistic foarte ridicat, dar pe de altă<br />
parte a dus şi la degradarea unor obiective turistice antropice de o valoare foarte mare.<br />
În zonă, în special în partea montană nelocuită, care constituie majoritatea suprafeţei<br />
localităţilor componente, s-au păstrat într-o stare foarte bună de conservare suprafeţe întinse<br />
de pădure şi gol alpin, în perimetrul cărora se găsesc obiective turistice de interes major:<br />
sectoarele de chei din zonele carstice, peşterile, văile râurilor.<br />
Efectele negative asupra mediului natural şi implicit asupra obiectivelor turistice naturale se<br />
face simţite în zonele intens frecventate de către turişti, cum sunt Cheile Bistriţei, Peştera<br />
Liliecilor, Peştera Urşilor, Cheile Olteţului, Peştera Polovragi, Cheile Galbenului, Peştera Muierii,<br />
etc. În special în zona sectoarelor de chei şi pe văile râurilor, în apropierea localităţilor, unde<br />
circulaţia turistică este foarte intensă, practicându-se în special turismul de week-end, trebuie<br />
luate măsuri in ceea ce priveşte controlul activităţilor turistice, pentru înlăturarea efectelor<br />
negative (numeroase vetre de foc, deşeuri, distrugeri ale vegetaţiei, inscripţii, etc.) şi pentru<br />
luarea de masuri ce vor duce la evitarea unor distrugeri ireversibile.<br />
Un patrimoniu natural aproape deloc valorificat este cel sportiv. Zona montană dispune de<br />
toate calităţile pentru practicarea sporturilor specifice: trekking, escaladă, speo-escaladă,<br />
rafting /canioning, parapantă, mountain-bike, etc.<br />
În viitoarele acţiuni de promovare şi valorificare a patrimoniului turistic natural, trebuie să se<br />
ţină neapărat seama de următoarele aspecte, în concordanţă cu principiile dezvoltării durabile<br />
şi ale valorificării durabile a resurselor:<br />
• identificare şi păstrarea nealterată a zonelor naturale de interes ştiinţific major;<br />
• minimizarea efectelor activităţilor antropice în zonele naturale cu obiective turistice<br />
naturale vizitabile;<br />
• păstrarea echilibrului între promovare /valorificare şi menţinerea obiectivelor<br />
naturale nealterate;<br />
• păstrarea echilibrului între păstrarea calităţii de obiectiv turistic natural şi<br />
asigurarea dotărilor necesare practicării turismului la standarde moderne de confort<br />
şi siguranţă;<br />
• utilizarea pentru amenajări turistice de infrastructură şi servicii a tehnicilor<br />
prietenoase mediului;<br />
• trecerea de la turismul necontrolat la cel organizat care va duce atât la păstrarea<br />
controlului şi minimizarea efectelor negative, cât şi la obţinerea de beneficii materiale<br />
pentru zonă;<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
37
• promovarea sporturilor specific montane.<br />
În ceea ce priveşte patrimoniul antropic, zona dispune de o mulţime de obiective, reprezentate<br />
în special de cunoscutele mănăstiri (Bistriţa, Arnota, Horezu, Polovragi), de numeroase biserici<br />
monumente de arhitectură, muzee, manifestări, etc.<br />
În cazul mănăstirilor situaţia este bună, toate beneficiind în ultimii ani de campanii de<br />
consolidare şi restaurare.<br />
Situaţia este mult mai proastă în cazul bisericilor parohiale, unele foste schituri, unde din<br />
insuficienţa fondurilor nu s-au mai executat de mult lucrări de întreţinere /restaurare sau chiar<br />
mai rău, au fost executate lucrări de mântuială, neprofesionist. Există pe de o parte pericolul<br />
degradării în timp al acestor obiective prin nerealizarea intervenţiilor necesare consolidării şi<br />
restaurării. Un caz tipic este cel al bisericii Gruşeţu din Costeşti, părăsită de câţiva zeci de ani,<br />
aflată într-o stare avansată de degradare. Într-o stare ceva mai bună, datorată însă doar<br />
faptului că bisericile sunt funcţionale, se află bisericile Peri, 44 Izvoare, Păpuşa, Urşani,<br />
bisericile de lemn din Gorj, care necesită însă lucrări urgente. Pe de altă parte, un mare pericol<br />
îl reprezintă nerespectarea normelor de restaurare la executarea lucrărilor. Se pot da<br />
numeroase exemple de lucrări executate cu bune intenţii, dar fiindcă n-au fost făcute de către<br />
profesionişti, au făcut chiar mai rău.<br />
O parte importantă a patrimoniului local îl reprezintă cel bazat pe tradiţii, meşteşuguri, care<br />
este într-un pericol mult mai mare. În afară de olărit, care s-a menţinut constant în topul<br />
priorităţilor, celelalte activităţi tradiţionale au fost lăsate deoparte, unele pierzându-se sau<br />
denaturându-se. În societatea actuală aceasta este un mers firesc, dar fiindcă acestea<br />
reprezintă un patrimoniu extraordinar greu sau imposibil de recuperat, trebuie investit pentru<br />
păstrarea a ceea ce mai există. Acest patrimoniu este constituit din: arhitectură tradiţională,<br />
instalaţii şi unelte tradiţionale, meşteşuguri tradiţionale (olărit, prelucrarea lemnului cu toate<br />
ramurile sale, de la cherestea până la manufactura obiectelor de uz casnic, ţeserea covoarelor<br />
olteneşti, apicultură, păstorit, pomicultură, etc.), obiceiurile şi tradiţiile locale.<br />
În viitoarele acţiuni de promovare şi valorificare a patrimoniului turistic antropic, trebuie să se<br />
ţină neapărat seama de următoarele aspecte, în concordanţă cu principiile dezvoltării durabile<br />
şi ale valorificării durabile a resurselor:<br />
• consolidarea şi restaurarea obiectivelor antropice de către profesionişti; promovarea<br />
/valorificarea obiectivelor mai puţin cunoscute;<br />
• identificarea /păstrarea /restaurarea /promovarea /valorificarea construcţiilor,<br />
instalaţiilor şi uneltelor specifice arhitecturii şi tehniciii populare locale: case de<br />
locuit, anexe, mori, joagăre, pive, vâltori, instalaţii de transport lemn, utilaje,<br />
ustensile, unelte, etc.<br />
• stabilirea urgentă a unor norme arhitecturale de către autorităţile locale, pentru<br />
păstrarea specificului zonei;<br />
• încurajarea practicării meşteşugurilor tradiţionale, păstrarea şi transmiterea<br />
acestora;<br />
• crearea şi promovarea unor brand-uri locale pentru produse tradiţionale: obiecte din<br />
lemn, covoare olteneşti, ţesături, brânzeturi, fructe, ţuică, miere, etc.<br />
• promovarea actualelor manifestări cultural-folclorice şi crearea altora pentru<br />
promovarea obiceiurilor, tradiţiilor şi valorilor zonei.<br />
Situaţia pădurilor – potenţialul economic al acestora<br />
Zona dispune de întinse suprafeţe împădurite, în special în zona montană.<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
38
La ora actuală în zona au fost retrocedate numeroase suprafeţe de pădure proprietarilor<br />
privaţi, urmând să se continue procesul retrocedărilor conform noilor legi ale proprietăţii.<br />
Predominante sunt suprafeţele forestiere proprietate a statului, iar proprietarii privaţi cu<br />
suprafeţele cele mai importante sunt cele ale obştilor de moşneni din Vaideeni, Horezu,<br />
Polovragi, Novaci şi Crasna, precum şi mănăstirile şi parohiile din zonă.<br />
Pădurile proprietate a statului din zonă, sunt administrate de către RNP Romsilva - Direcţia<br />
Silvică Râmnicu Vâlcea prin ocoalele silvice Romani şi Horezu şi Direcţia Silvică Târgu Jiu prin<br />
ocoalele silvice Polovragi şi Novaci.<br />
Pădurile proprietate privată sunt administrate fie de către RNP Romsilva prin aceleaşi structuri,<br />
fie de către ocoale silvice private: Ocolul Silvic “Buila” Horezu, OS Novaci.<br />
Potenţialul economic al pădurilor a fost şi este deosebit, exploatarea şi prelucrarea lemnului<br />
fiind încă de foarte multă vreme ocupaţii de bază ale locuitorilor. Principala problemă care se<br />
pune la ora actuală este aceea a valorificării durabile a acestor resurse şi valorificarea<br />
potenţialului din activităţi complementare. Un alt risc major este pierderea controlului asupra<br />
activităţilor de exploatare a lemnului prin retrocedarea şi fragmentarea administrativă a<br />
suprafeţelor ca urmare a retrocedărilor repetate.<br />
Capacitatea de aplicare a normelor de protecţie a mediului şi a patrimoniului<br />
antropic a autorităţilor din zona (instruire, resurse materiale, etc) şi situaţia<br />
aplicării prevederilor legale din domeniu<br />
Capacitatea de aplicare a acestor norme este foarte redusă, în primul rând datorită lipsei de<br />
informare şi pregătire a personalului autorităţilor locale. Există o slabă informare cu privire la<br />
actele normative din domeniul protecţiei mediului şi prevederile acestora.<br />
Nu există autorităţi competente în domeniile menţionate decât la nivel judeţean, în municipiile<br />
Râmnicu Vâlcea şi Târgu Jiu. La nivelul autorităţilor locale nu exista personal specializat în<br />
aplicarea acestor norme. Instituţiile locale sunt deficitare atât la capitolul infirmare-cunoaştere<br />
cât şi la capitolul echipament-personal. În primul rând ar trebui realizată o instruire cu privire<br />
la aceste norme în rândul personalului autorităţilor locale şi apoi ar trebui să se treacă la<br />
aplicarea acestora.<br />
Există numeroase acte normative în vigoare care nu sunt aplicate sau nici măcar nu sunt<br />
cunoscute (Legea Muntelui 347/2004, Legea ariilor protejate 462/2001, etc.).<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund<br />
39
2. POSIBILITĂŢI DE DEZVOLTARE CARE POT FI AVUTE ÎN VEDERE PENTRU<br />
REZOLVAREA PROBLEMELOR ŞI DEZVOLTARE – PROGRAME NAŢIONALE,<br />
EUROPENE, INTERNAŢIONALE<br />
Dezvoltarea zonei trebuie să aibă în primul rând promovarea si dezvoltarea activităţilor ecoturistice,<br />
avându-se în vedere mai multe obiective principale:<br />
Turismul<br />
a) infrastructura<br />
• întreţinerea, dezvoltarea şi supravegherea drumurilor de acces la obiectivele<br />
turistice, a traseelor turistice;<br />
• amenajarea unor centre de vizitare, puncte de informare;<br />
• amenajarea locurilor de adăpost, locurilor de popas, refugiilor şi spaţiilor de<br />
campare;<br />
• dezvoltarea infrastructurii în localităţile din zonă;<br />
• atragerea de fonduri şi consilierea localnicilor în vederea dezvoltării agroturismului.<br />
b) siguranţa turiştilor:<br />
• înfiinţarea serviciilor de ghizi;<br />
• înfiinţarea de centre Salvamont.<br />
c) promovarea formele de eco-turism:<br />
• turismul montan;<br />
• turismul sportiv;<br />
• turismul educativ şi de cunoaştere ştiinţifică;<br />
• turismul de destindere-relaxare;<br />
• turismul religios;<br />
• turismul cultural;<br />
• agro-turismul.<br />
d) obiectivele cultural-istorice:<br />
• restaurarea obiectivelor cultural-istorice;<br />
• promovarea si includerea în circuite turistice a acestor obiective;<br />
Dezvoltarea sporturile montane<br />
• tracking;<br />
• escaladă;<br />
• speologie;<br />
• mountan-bike;<br />
• parapantă;<br />
• ski;<br />
• înfiinţarea unor şcoli pentru iniţierea şi practicarea sporturilor specific zonei<br />
montane;<br />
• organizarea de tabere şi competiţii sportive.<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
40<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund
Ocupaţii tradiţionale<br />
• încurajarea, susţinerea şi dezvoltarea ocupaţiilor tradiţionale;<br />
• identificarea şi promovarea meşteşugarilor din zonă;<br />
• salvarea obiceiurilor şi tradiţiilor locale şi promovarea acestora.<br />
Manifestări tradiţionale şi cultural-artistice<br />
Educaţia<br />
• promovarea manifestărilor locale;<br />
• organizarea de târguri ale meşteşugarilor;<br />
• organizarea de manifestări folclorice;<br />
• înfiinţarea în zonă a unor noi festivaluri de promovare.<br />
• informarea permanentă a autorităţilor locale şi a localnicilor;<br />
• implicarea elevilor şcolilor din zonă în activităţi turistice, culturale, educative,<br />
sportive, ştiinţifice;<br />
• organizarea de cursuri şi tabere educative pe diverse teme.<br />
Activităţi economice<br />
• încurajarea activităţilor economice tradiţionale cu impact cât mai scăzut asupra<br />
mediului;<br />
• utilizarea şi valorificarea viabilă a resurselor zonei, prin activităţi nepoluante;<br />
• promovarea produselor ecologice;<br />
• dezvoltarea micii industrii artizanale.<br />
Conservarea mediului şi a biodiversităţii<br />
• inventarierea siturilor prezumtive de a face parte din Reţeaua Natura 2000;<br />
• inventarierea şi monitorizarea habitatelor şi speciilor protejate;<br />
• monitorizarea permanentă a activităţilor desfăşurate pe teritoriul ariilor<br />
protejate;<br />
• păstrarea echilibrului între activităţile tradiţionale şi neafectarea mediului;<br />
Cercetarea ştiinţifică<br />
• studii şi cercetări multidisciplinare pentru o cunoaştere mai bună a zonei;<br />
• studii şi cercetări de stabilire a impactului activităţilor antropice;<br />
• înfiinţarea unui centru de cercetare în domeniul ştiinţelor pământului;<br />
• studii şi cercetări socio-economice, etnografice, etc. în localităţile din zonă.<br />
Sursele de finanţare pentru îndeplinirea acestor obiective pot fi multiple, atât locale, prin redirecţionarea<br />
fondurilor existente către astfel de activităţi de promovare şi dezvoltare a zonei,<br />
naţionale (Administraţia Fondului pentru Mediu, Ministerele de resort din domeniile turism,<br />
cultură, mediu, agricultură, etc.) cât şi externe, existând numeroase posibilităţi de a accesa<br />
finanţări în perioada care a mai rămas până aderarea României la UE (PHARE, SAPARD, Life,<br />
etc.), cât şi după aderare (fondurile structurale).<br />
........................................................................................................................................<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
41<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund