Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Localităţile oraşului se află în sudul teritoriului administrativ, oraşul <strong>Novaci</strong> având o poziţie<br />
centrală şi fiind uşor accesibil din satele aparţinătoare (distanţe de 3-4 km). Oraşul este<br />
situat pe DN 67C Bengeşti-<strong>Novaci</strong>-Şugag-Sebeş (judeţul Alba, 148 km), la 13 km de<br />
intersecţia cu DN 67 care leagă municipiile Târgu Jiu şi Râmnicu Vâlcea. Drumul către Alba –<br />
Iulia, drum transalpin, mai este cunoscut şi sub numele de "Drumul Regelui", fiind construit<br />
în timpul domniei regelui Carol al II –lea şi merită remarcat pentru altitudinea sa maximă<br />
atinsă în Pasul Urdele, la 2.141 m altitudine, fiind cel mai înalt din România. Pe acest traseu<br />
s-a dezvoltat şi zona turistică Rânca.<br />
Către vest, la cca 15 km se află staţiunea balneară (de interes local) Săcelu, către sud la cca.<br />
35 km se află oraşul Târgu-Cărbuneşti. Către est, <strong>Novaci</strong> este legat prin DJ 665 de zona<br />
Vaideeni – Horezu (la cca. 30 km), drum deosebit de pitoresc şi care acces către zone de<br />
interes turistic din zona Polovragi.<br />
Oraşul <strong>Novaci</strong> este aşadar accesibil din drumuri principale şi la distanţe relativ mici de alte<br />
centre urbane importante, beneficiind de o poziţie geografică favorabilă, într-o zonă de<br />
contact dintre deal şi munte şi de acces către interesante şi atractive zone de interes turistic.<br />
De menţionat că oraşul <strong>Novaci</strong> nu este accesibil pe cale ferată, dar se află în vecinătatea<br />
unei magistrale feroviare (Craiova-Tg. Jiu-Petroşani-Deva), cele mai apropiate gări fiind la<br />
distanţe de 30'-40' de mers cu maşina (Tg. Jiu la 44 km, Bumbeşti Jiu la cca. 40 km). Cel<br />
mai apropiat aeroport funcţional se află la Sibiu la cca. 170 km (aeroporturile de la Craiova –<br />
150km, sau Deva - cca. 140km, operând ocazional în prezent).<br />
Cadrul şi resursele naturale<br />
Cadrul natural oferă un ambient plăcut, cu un climat specific de zonă sub-montană, o<br />
structură variată de forme de relief şi de vegetaţie. Principalele resurse naturale le reprezintă<br />
pădurile şi terenurile agricole. Oraşul <strong>Novaci</strong> dispune de o suprafaţă mare de teritoriu<br />
administrativ, de cca. 175 kmp, din care 58% este ocupată de păduri şi 38% de terenuri<br />
agricole, din care 85% sunt păşuni şi fâneţe. O bună parte din suprafeţele împădurite este<br />
proprietate obştească, pe teritoriul oraşului funcţionând 4 obşti cu cca. 400 de membri în<br />
total. Calitatea mediului, puţin sau deloc poluat poate fi de asemenea considerată o<br />
"resursă".<br />
Oraşul nu dispune de resurse minerale, chiar dacă la cca. 8 km est, la Baia de Fier se află<br />
importante zăcăminte de fier şi grafit. Resursele principale, care pot fi valorificate economic<br />
le reprezintă produsele specifice unei zone agro-silvice: terenurile de cultură şi creştere a<br />
animalelor, lemnul, fructele de pădure, ciupercile şi fondul cinegetic (probabil că şi plantele<br />
medicinale ar putea fi adăugate!).<br />
Frumuseţea cadrului natural, aerul curat puternic ionizat, peisajul montan şi sub-montan şi<br />
nu în ultimul rând arhitectura tradiţională rurală şi manifestările etno-folclorice (resursele<br />
naturale se combină în mod fericit cu cele antropice, în acest caz), reprezintă de asemenea<br />
resurse care pot fi valorificate economic prin dezvoltarea turismului. În mod concret, traseul<br />
spectaculos al Gilortului (cu cheile sale), zonele schiabile din masivul Parâng (Rânca),<br />
fondurile cinegetice şi de pescuit sportiv şi pădurea Barcului (25 ha de zonă protejată), la<br />
care se pot adăuga şi zonele carstice (peşterile Muierii şi Polovragi) din comunele vecine<br />
precum şi cheile spectaculoase create de râul Olteţ şi de părăul Galben şi, reprezintă<br />
principalele resurse naturale de interes turistic.<br />
FUNDAŢIA PARTENERI PENTRU DEZVOLTARE LOCALĂ (<strong>FPDL</strong>)<br />
2<br />
Proiect finanţat de Ambasada Marii Britanii la Bucuresti - Programul Global Opportunities Fund