„ovidius†constanţa - Biblioteca Universitatii "LUCIAN BLAGA" SIBIU
„ovidius†constanţa - Biblioteca Universitatii "LUCIAN BLAGA" SIBIU
„ovidius†constanţa - Biblioteca Universitatii "LUCIAN BLAGA" SIBIU
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Geopolitică regională – Dobrogea de Sud în contextul anului 1913. Mărturii de epocă<br />
Analele Universităţii „OVIDIUS” / Vol. 4/ 2007<br />
- Să se ajute populaţiunea turcă 86 din întregul Cadrilater, ca fiind o<br />
populaţiune docilă şi supusă. Dacă însă din motive ce nu se pot aprecia<br />
acum, populaţiunea turcă ar pleca, atunci tot terenul să se cumpere de<br />
statul român, apoi să-l colonizeze numai cu ţărani români cultivatori de<br />
pământ 87 ;<br />
- Să se organizeze apărarea defensivă a zonei de frontieră pe o adâncime<br />
de 30 km, tăindu-se pădurile pe întreagă această zonă 88 .<br />
Dacă nu se va proceda astfel, bulgarii se vor infiltra 89 . Guvernul bulgar şi<br />
diferitele societăţi bulgare iredentiste vor ajuta pe bulgari să cumpere terenuri<br />
mai cu seamă de la turci, le vor coloniza cu noi elemente şoviniste bulgare, vor<br />
întări elementul bulgar, creând şcoli, biserici, bănci populare, ziare iredentiste<br />
etc., iar românii se vor slăbi din ce în ce mai mult şi prevăd că în 15-20 de ani<br />
politica iredentistă bulgară protejată de anumiţi politicieni veroşi români sau<br />
pseudoromâni, va ajunge – avertiza militarul român, evoluţia evenimentelor în timp,<br />
confirmându-i, din păcate, spusele – să răstoarne situaţia favorabilă de astăzi în<br />
favorul bulgarilor 90 , iar România va stăpâni numai nominativ Cadrilaterul” 91 .<br />
86<br />
vezi St. Lascu, Repere ale prezenţei turco-tătarilor în Dobrogea modernă (1878-1916), în<br />
„Anuarul Muzeului Marinei Române”, tom II, 1996, pp. 243-252.<br />
87<br />
vezi M. Roman, Studiu asupra populaţiei turceşti din Dobrogea şi sudul Basarabiei, în<br />
„Analele Dobrogei”, XVII, 1936, pp. 96-116 (mişcarea de emigrare a musulmanilor din<br />
Dobrogea a început în 1922 şi a atins maximul – ca număr al emigranţilor – în 1926; până la<br />
finele lui 1930 plecaseră din cele două judeţe sud-dobrogene 6.675 de turci, respectiv 5,2%<br />
din numărul lor în Dobrogea de Sud) – Ibidem, p. 98; vezi şi xxx În ce condiţii emigrează<br />
turcii din Cadrilater, în „Dobrogea jună”, XXXI, nr. 234, 16 octombrie 1935, p. 1; de<br />
asemenea, C.G. Ciumetti, Plecarea turcilor din Cadrilater, în „Legionarii”, III, nr. 16, 15<br />
iulie 1935, p. 1; xxx Reîncepe emigrarea populaţiei turceşti din Cadrilater, în „Dobrogea<br />
jună”, XXXI, nr. 60-61,14 martie 1936, p. 1.<br />
88<br />
La începutul anilor ’20 s-a încercat demararea constituirii unei aşa-zise „frontieră de<br />
suflete româneşti”, respectiv constituirea de aşezări din foşti militari, de-a lungul graniţei cu<br />
Bulgaria. Această „colonizare militară” nu a dat rezultate, Statul Român concepând, şi<br />
aplicând din 1925, o politică destul de susţinută de împroprietărire în cele două judeţe suddobrogene.<br />
În 1927, „Colonizarea militară număra 430-700 colonişti împărţiţi în 13 colonii,<br />
fiecare colonie având un şef militar din care 7 sunt ofiţeri activi în disponibilitate – 3 maiori,<br />
3 căpitani şi 1 sublt. – iar restul de 6 ofiţeri de rezervă. Ca pământ astăzi cele 13 colonii au<br />
spre folosinţă 9.061 ha” – I. Vlădescu, Cadrilaterul. Ce este şi ce trebuie să fie. Colonizarea<br />
şi naţionalizarealui, Institutul de Arte Grafice al Ziarului „Dobrogea jună”, Constanţa, 1927,<br />
p. 59; vezi şi xxx Chestiunea colonizării Cadrilaterului cu românii demobilizaţi din Vechiul<br />
Regat, în „Sentinela Română”, I, nr. 1, 25 noiembrie 1926, p. 1.<br />
89<br />
vezi M. Roman, Iredenta bulgară în Dobrogea, în „Analele Dobrogei”, XVI, 1935, pp. 1-<br />
22.<br />
90<br />
Avertismentele şi temerile exprimate de valorosul nostru ataşat militar s-au adeverit în<br />
părţile lor defavorizatoare pentru impunerea şi asigurarea intereselor naţional-statale<br />
româneşti. Astfel, într-o analiză a realităţilor social-economice şi naţionale în Dobrogea, la<br />
mijlocul deceniului patru, se concluziona: populaţia bulgară „a ieşit întărită economiceşte,<br />
din cauză că a ştiut să profite de situaţiunile turburi pentru a se îmbogăţi pe orice cale.<br />
Datorită acestui fapt şi încurajată de atitudinea de indolenţă a administraţiei româneşti, lăsată<br />
în cea mai mare parte în seama elementelor locale, care pun mai presus de toate interesele<br />
ISSN -1841-138X 82 © 2007 Ovidius University Press