„ovidius†constanţa - Biblioteca Universitatii "LUCIAN BLAGA" SIBIU
„ovidius†constanţa - Biblioteca Universitatii "LUCIAN BLAGA" SIBIU
„ovidius†constanţa - Biblioteca Universitatii "LUCIAN BLAGA" SIBIU
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Geopolitică regională – Dobrogea de Sud în contextul anului 1913. Mărturii de epocă<br />
Analele Universităţii „OVIDIUS” / Vol. 4/ 2007<br />
supuse unei exproprieri în interesul siguranţei Statului. Din peste opt sute de mii<br />
de hectare cu cât se va mări suprafaţa României, Statul, fie prin Casa Rurală, fie<br />
prin alt mijloc să răscumpere cel puţin jumătate, alcătuind proprietăţi de<br />
douăzeci de hectare cari să se dea în schimbul pământurilor ce se vor părăsi<br />
d’incoace de Dunăre, pământuri cari comasate vor putea servi la formarea<br />
proprietăţilor mici de la 10-20 hectare”. Sunt, aceste opinii, printre primele –<br />
dacă nu chiar primele 76 – ce se avansează de către responsabili oficiali români în<br />
privinţa demarării, eficiente, a unei politici de întărire naţional-economică a Ţării<br />
Noi – Dobrogea de Sud –, autorul lor avertizând asupra urmărilor nefaste, în<br />
privinţa siguranţei teritoriale româneşti, în cazul unor atitudini ministeriale<br />
obtuze, fără perspectiva apărării intereselor pe termen lung ale poporului şi<br />
Statului Român: „Nu se mai poate repeta greşala cu veteranii 77 şi nici nu mai<br />
putem primi răspunsul unui fost ministru de Finanţe căruia indicându-i în<br />
Dobrogea veche câteva mii de hectare spre răscumpărare în plin masif (etnic –<br />
n.n.) 78 bulgăresc, îmi răspunse că Statul n-avea bani. Ciudată concepţie a unui<br />
ministru care refuză bani pentru o opera de românizare. Însăşi această digresie,<br />
pe deplin dovedeşte câte idei ne sugerează lucrarea pe care nu e român care să<br />
76 vezi I. Dobrogeanu, Statul nostru şi politica de întărire a românismului în Dobrogea de<br />
Sud, în „România de la Mare”, III, nr. 3-4, 1994, pp. 19-29.<br />
77 În notele sale zilnice, scrise în timpul Marelui Război, la 27 octombrie 1916, N. Iorga<br />
consemna această critică la adresa modului în care s-au făcut împroprietăririle în judeţele<br />
Constanţa şi Tulcea: „Dar învăţătura grozavă de azi (se referă la ocuparea Dobrogei de<br />
armatele germano/bulgaro/turce – n.n.) va trebui să ne mai înveţe un lucru: să fim şi<br />
colonizatori.<br />
Până acum n-am prea fost. Am intrat în vechea Dobroge turcească fără un caracter<br />
naţional răspicat. Am găsit-o prădată, cu populaţia împrăştiată, cu vechiul stăpân musulman<br />
plecat în lume şi hotărât adesea să nu revie supt stăpânirea creştină. Condiţii mai bune pentru<br />
naţionalizarea proprietăţii măcar nici nu se putea întâmpina.<br />
Şi noi ce am făcut ? Dacă este azi o întinsă şi înfloritoare, o superioară proprietate<br />
bulgărească, nouă ni se datoreşte în rândul întâiu. Am tolerat aşa de mult această viclenă<br />
infiltraţie, cu scopuri evidente, încât am putea spune că am creat-o noi. Iar, fiindcă-i trebuiau<br />
şi muncitori cu palmele şi vecini săraci, pe cari să-i crească mândria şi conştiinţa de<br />
dominaţie, am introdus acolo, când şi cum, cum s-a întâmplat şi fără a le mai purta grija,<br />
bieţi veterani obosiţi, desgustaţi de viaţă şi incapabili de muncă (subl.n.) – N. Iorga,<br />
Războiul nostru în note zilnice. 1914-1918, Editura „Ramuri”, Craiova, f.a. /1921/, vol. II, p.<br />
237. Comentând începutul politicii româneşti de împroprietărire în Dobrogea Nouă,<br />
cunoscutul istoric bulgar P. Todorov sesizează şi el slaba implicare a Statului Român, ale<br />
cărui autorităţi fac apel, de asemenea, la veteranii de la 1877-1878, la ţărani fără pământ şi<br />
„transfugi (sic!) din Transilvania. Numărul lor este însă mic. Ei sunt lăsaţi fără credite sau alt<br />
ajutor, iar picaţi într-o ţară ostilă lor preferă să se întoarcă” – П. Toдоров,<br />
Етнодемографски процеси в Южна Добруджа (1913-1940 г.), în „Добруджа”, /I/, nr. 1,<br />
1984, p. 18; vezi şi C.P. Rotaru, Reformele agrare din Dobrogea Veche (1878-1930). Teză<br />
de doctorat, f.e., Iaşi, 1930, p. 70 şi urm.<br />
78 vezi repartiţia lor în judeţele Constanţa şi Tulcea – St. Lascu, Repere ale prezenţei<br />
bulgarilor în Dobrogea (1878-1916), în H. Dumitrescu (coord.), Omagiu istoricului Ioan<br />
Scurtu (Muzeul Vrancei), Editura D.M. Press, Focşani, 2000, pp. 132-149.<br />
ISSN -1841-138X 78 © 2007 Ovidius University Press