„ovidius†constanţa - Biblioteca Universitatii "LUCIAN BLAGA" SIBIU
„ovidius†constanţa - Biblioteca Universitatii "LUCIAN BLAGA" SIBIU
„ovidius†constanţa - Biblioteca Universitatii "LUCIAN BLAGA" SIBIU
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Geopolitică regională – Dobrogea de Sud în contextul anului 1913. Mărturii de epocă<br />
Analele Universităţii „OVIDIUS” / Vol. 4/ 2007<br />
ortodox de Silistra să fie favorabil comunităţii româneşti de aici, dacă nu chiar el<br />
însuşi să nu fi fost român: „Iată cum expun foştii elevi ai dascălului Costache,<br />
venirea Mitropolitului Grigore: de ziua sa, Costache Petrescu a cerut să se cânte<br />
româneşte nu la strana din stânga, ci la cea din dreapta. Popa, care era grec, căci<br />
slujba se făcea la biserica grecească, s-a opus. Atunci dascălul Costache Petrescu<br />
îşi ridică vocea şi spune: «Toţi românii, să părăsească chiar acum biserica şi cu<br />
toţii să meargă la aceia bulgărească». Zis şi făcut. Zadarnice au fost stăruinţele<br />
preotului grec, de a nu face aceasta Const. Petrescu. Din acest moment Const.<br />
Petrescu nu a mai voit să aibă nici o relaţie cu streinii şi s-a străduit să aibă<br />
patriarhie şi a reuşit să fie numit Grigorie ca mitropolit care făcea slujbă în româneşte<br />
şi care de comun acord cu dascălul Costache Petrescu, trimitea elevi la şcoli în Bucureşti<br />
(subl.n)”; primirea ce s-a făcut acestui mitropolit, „de către toţi românii din toate<br />
satele de-a lungul Dunării eşindu-i înainte, la satul Aliman – a fost pusă la cale<br />
de Costache Petrescu” 41 .<br />
Recuperarea Dobrogei de Sud, în 1913, venea să pună capăt unei anomalii<br />
politico-geografice, impusă – cum am văzut – prin Tratatul de la Berlin.<br />
„Teritoriul alipit la România, în 1913, ca o completare a graniţei de Sud, nu<br />
reprezintă o unitate cu caractere specifice. Efemerul său nume de Cadrilater,<br />
întrebuinţat cu prilejul negocierilor diplomatice din vremea războaielor balcanice<br />
n-ar fi existat niciodată dacă, la 1878, i s-ar fi atribuit Statului Român, de curând<br />
independent, o Dobroge juridic limitată, fără acea absurdă frontieră în zigzag<br />
care brăzda în chip arbitrar stepa dintre Mangalia şi Silistra.<br />
Precum, geografic, aceleaşi fenomene de la gurile Dunărei până la Coasta<br />
de Argint şi până la colinele Deliormanului tot astfel din punct de vedere istoric,<br />
Cadrilaterul nu poate fi separat de restul Dobrogei. Jubileul de 25 de ani de la<br />
întregirea acestei provincii transdanubiene dându-ne prilejul de a încerca o<br />
privire asupra trecutului străvechiu al teritoriului anexat în 1913 – scria în 1938<br />
arheologul Radu Vulpe –, trebue să recunoaştem, din capul locului, imposibilitatea<br />
de a găsi, în tot acest trecut, un singur eveniment care să nu prezinte vreo<br />
legătură cu faptele întâmplate în acelaş timp în cuprinsul actualelor judeţe<br />
Constanţa şi Tulcea” 42 .<br />
Păstrând o atitudine de binevoitoare neutralitate pe parcursul desfăşurării<br />
primului război balcanic, ţara noastră pornea de la considerentul că „nu poate<br />
uita că ea însăşi şi-a câştigat independenţa în lupta contra turcilor şi că, prin<br />
urmare, dacă bulgarii, sârbii şi grecii, creştini ortodocşi ca şi noi, vor să lupte<br />
pentru îmbunătăţirea soartei conaţionalilor lor de sub stăpânirea turcească,<br />
România va păstra o strictă neutralitate, întrucât nu va fi vorba de schimbări teritoriale<br />
41<br />
S. Carp, Promovarea Culturii Româneşti în Dobrogea Nouă, Tipografia „Băncei<br />
Durostor”, Silistra, 1926, p. 45; vezi şi sinteza Gh. Dumitraşcu, Din istoria învăţământului<br />
românesc în Dobrogea până la 1878, în St. Lascu, C. Vitanos (coord.), op. cit., pp. 27-39.<br />
42<br />
R. Vulpe, Dobrogea meridională în antichitate, în „Analele Dobrogei”, XIX, vol. II, 1938,<br />
p. 1.<br />
ISSN -1841-138X 62 © 2007 Ovidius University Press