„ovidius†constanţa - Biblioteca Universitatii "LUCIAN BLAGA" SIBIU
„ovidius†constanţa - Biblioteca Universitatii "LUCIAN BLAGA" SIBIU
„ovidius†constanţa - Biblioteca Universitatii "LUCIAN BLAGA" SIBIU
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Geopolitică regională – Dobrogea de Sud în contextul anului 1913. Mărturii de epocă<br />
Analele Universităţii „OVIDIUS” / Vol. 4/ 2007<br />
CAROL I dedicată OSTAŞILOR ROMÂNI. Întocmită şi desemnată de Vasile T.<br />
Niculescu profesor la Liceul Ploeşti 1913 154 .<br />
Tot profesorului Gh.I. Popa-Lisseanu i se datoreşte şi apariţia, în 1914, a<br />
unei alte lucrări privind istoria teritoriului reîntrupat la Statul Român, anume<br />
Cetăţi şi oraşe greco-romane în Noul Teritoriu al Dobrogei; ca şi în cazul monografiei<br />
din anul precedent, motivaţia educativ-instructivă a noii apariţii este explicitată<br />
de către autor; el are imaginea unei „romanizări foarte puternice” a „provinciei<br />
noastre de peste Dunăre”, fapt remarcabil şi demn de subliniat, căci ea este<br />
„începută cu aproape două secole înainte de romanizarea Daciei”; sesizând<br />
această specificitate, cu urmări benefice în naşterea neamului românesc pe o arie<br />
întinsă, carpato-ponto-balcanică, perseverentul cercetător îşi exprimă speranţa<br />
„că va sosi odată vremea când se va dovedi că muntoasa Dobroge a avut<br />
aceeaşi importanţă în plămădirea de odinioară a statului nostru, pe care a avut-o<br />
şi ţinutul de la cotul de sus al Dunării, regiunea Vidinului, pe are a avut-o chiar<br />
munţii Carpaţi” 155 .<br />
În semn de apreciere faţă de eforturile administraţiei şi ale instituţiilor<br />
abilitate ale Statului – în special Şcoala 156 –, în strădaniile lor de organizare a<br />
Noului Teritoriu (în mai 1914, membrii Academiei Române întreprind şi ei o<br />
periegheză aici, eveniment receptat ca fiind „o intrare triumfală şi simbolică a<br />
154 Harta este reprodusă pe coperta III a volumului St. Lascu, C. Vitanos (coord.), Valori ale<br />
civilizaţiei româneşti..., precum şi pe coperţile II-III ale publicaţiei „România de la Mare”,<br />
III, nr. 3-4, 1994. În momentul apariţiei sale, harta a fost intens solicitată pe piaţa<br />
românească, circulând chiar şi exemplare contrafăcute; de aceea, autorul este nevoit să<br />
tipărească o a II-a ediţie, tot în august 1913, „cu graniţa dinspre Bulgaria definitiv stabilită şi<br />
absolut exactă”. Autorul specifică faptul că în noua ediţie fiecare exemplar poartă semnătura<br />
sa „proprie, şi să nu se confunde cu altă hartă apărută zilele acestea, hartă care o imită pe a<br />
mea şi a cărei graniţă este cu desăvârşire falsă, lăsând Bulgariei, zeci de comune şi sute de<br />
kilometri, deşi după tratatul de pace sunt ale României” – avertizează Vasile T. Niculescu<br />
(xxx Harta Cadrilaterului, în „Viitorul”, VI, nr. 1985, 19 august 1913, p. 2).<br />
155 Gh. Popa-Lisseanu, Cetăţi şi oraşe greco-romane în Noul Teritoriu al Dobrogei. Cu o<br />
hartă şi 22 ilustraţiuni, Institutul de Editură şi Arte Grafice „Flacăra”, Bucureşti, 1914, p. V.<br />
156 În 1912 au funcţionat în cele două judeţe, aflate atunci în componenţa Statului Bulgar –<br />
250 şcoli primare (cu 435 învăţători), 297 azile confesionale turceşti (cu 320 hogi şi<br />
învăţători), 33 şcoli tătăreşti, 10 progimnasii (cu 50 profesori), 7 şcoli de menaj (cu 11<br />
profesori), 2 licee (cu 20 profesori), 1 şcoală română (cu 6 institutori; la Turtucaia), 1 şcoală<br />
lipovenească, 1 şcoală armenească, 9 grădiniţe (cu 9 „conducătoare”) – V. Stroescu, N.<br />
Pantely Stanciu, Dobrogea Nouă. Pe căile străbunilor, vol. I, Tipografia „Comerciala”, Iv.<br />
D. Smocof & Comp., Bazargic, 1924, pp. 82-83.<br />
În august 1913 este numită o comisie a Ministerului Instrucţiunii pentru organizarea<br />
învăţământului românesc în Noul Teritoriu, pornindu-se de la realitatea că „Succesul operei<br />
noastre de românizare în Dobrogea atârnă fără îndoială în cea mai mare parte de organizarea<br />
şcoalei şi de extensiunea învăţământului. În noul teritoriu rolul învăţătorilor va fi mai<br />
covârşitor decât în orice altă regiune a ţării. Acţiunea lor e pentru noi toţi chezăşia de<br />
apropiere a generaţiunilor tinere de cauza noastră naţională” – I.M. Cămărăşescu, op. cit., p.<br />
52.<br />
ISSN -1841-138X 100 © 2007 Ovidius University Press