„ovidius†constanţa - Biblioteca Universitatii "LUCIAN BLAGA" SIBIU
„ovidius†constanţa - Biblioteca Universitatii "LUCIAN BLAGA" SIBIU
„ovidius†constanţa - Biblioteca Universitatii "LUCIAN BLAGA" SIBIU
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Stoica Lascu / Analele Universităţii „OVIDIUS” / Vol. 4/ 2007<br />
Basarab, tatăl lui Mircea, de la Vlad Ţepeş, Mihai şi până la Carol I, şi care ţintă<br />
este şi nu poate fi alta decât stăpânirea Cadrilaterului (subl.n.)” 151 .<br />
Incisivitatea traducătorului, în scurta introducere, are o vădită tentă<br />
antibulgară, în dorinţa sa de a releva, prin argumente istorice, drepturile noastre<br />
asupra acestei părţi a Dobrogei: „Aceşti vecini se tot împrietenesc cu noi aşa cu<br />
de-a sila, încă de pe când nu trăiau politiceşte; dar din cauză tocmai că nu trăiau,<br />
nu puteau să ştie şi deci au dreptul să se mire de jertfele şi statornicile noastre<br />
năzuinţe asupra Silistrei şi a acelor localităţi care formează Cadrilaterul. Acesta –<br />
subliniază patriotul publicist – a fost un scop urmărit cu tenacitate secoli întregi de către<br />
poporul român şi voia lui trebue să se facă orişice s-ar întâmpla, precum s-a mai îndeplinit şi-n<br />
alte rânduri.<br />
De aceia am înfăţişat acest document autentic, spre a nu fi la îndoială în<br />
mintea oricărui român că cerem ce nu am mai avut şi altă dată prin luptă cu paloşul şi, de<br />
ne-am lipsi, am fi nedemni de strămoşii noştri (subl.n.).<br />
Precum se vede din harta pusă aici, numirile localităţilor din Cadrilater<br />
sunt toate turceşti, nu bulgăreşti. Turcii l-au luat de la noi; turcii l-au pierdut la<br />
1594, tot ei l-au pierdut şi la 1877; dar în loc să ni se întoarcă nouă, luptătorilor<br />
biruitori, s-a dăruit nouilor născuţi (subl.n.), bulgarilor născuţi cu preţul sângelui<br />
nostru”. Opusculul tradus 152 este însoţit de mai multe planşe, înfăţisându-i pe<br />
regele Carol I, Mihai Viteazul (în diferite ipostaze) şi „Ministerul istoric care<br />
luptă pentru reluarea Silistrei 1913”, iar la sfârşitul său este inserată<br />
mobilizatoarea poezie La Arme!, aparţinând traducătorului, un cunoscut, de<br />
altfel, versificator în epocă 153 .<br />
În aceeaşi suită de lucrări dedicate Noului Teritoriu românesc se<br />
integrează şi HARTA Teritoriului de REÎNTREGIRE A DOBROGEI<br />
ROMÂNEŞTI. Recâştigat în al 47-lea an de Domnie Glorioasă a M. S. Regelui<br />
151 xxx Povestire despre ceiace s’a petrecut în Transilvania, despre unirea prinţilor<br />
Moldovei şi ducelui României cu voevodul pentru apărarea creştinătăţei contra turcului.<br />
Tradusă de Ion Catina, Editor: Gh. B. Niculescu, Institut de Arte Grafice Biruinţa, Bucureşti,<br />
1913 /38 pp./, pp. III-IV.<br />
152 La p. V este inserată o mică hartă a Cadrilaterului, precm şi următorul text lămuritor:<br />
„Povestirea al cărei text l-am reprodus în faximile, este o cărticică de 16 pagini, format 32,<br />
legată în carton şi ţiplă, foarte bine conservată. Legătura trebue să fie posterioară textului cu<br />
câţiva ani, care text pare a fi trecut şi prin apă. Nu posedă nici o semnătură pe dânsa, şi a fost<br />
descoperită la Paris, anul trecut, la un anticar, de către d-l Dr. I. Mendonide”. Respectivul<br />
bibliofil (a fost şi prim-ajutor de primar al Capitalei) este unul dintre medicii-publicişti<br />
cunoscuţi în epocă – este autorul şi a unei lucrări intitulate Băile de Mare de la Constanţa-<br />
Mamaia, Tipografia „Speranţa”, Bucureşti, 1906 /124 pp. cu ilustr./.<br />
153 Poezia – şapte strofe cu câte opt rânduri fiecare – reînvie vremurile când „La Tibru,<br />
deasupra cetăţei eterne”, împăratul Traian „rosteşte cuvântul: -Pornească un vultur mai iute<br />
ca vântul;/ Carpaţii s’atingă răstoarne pământul!”; viziunea geografică a poetului este<br />
sugestivă pentru dimensiunea panromânismului, ce configura idealul naţional în 1913: „Din<br />
Nistru la Tisa, din Pind pân’ la mare,/ Stau pe stânci, prin pădure, câmpie, călare/ Stau<br />
şoimii cei ageri, de pază’n hotare romane”.<br />
ISSN -1841-138X 99 © 2007 Ovidius University Press