You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
METODOLOGIA CERCETĂRII ÎN POLITOLOGIE<br />
independent. Fiecare dintre aceste moduri de administrare prezintă<br />
caracteristici proprii în privinŃa duratei, a încrederii pe care o putem acorda<br />
răspunsurilor la anumite întrebări considerate “delicate”, a nivelului de<br />
motivare şi de deschidere a subiecŃilor anchetei.<br />
EficienŃa acestei metode depinde de calitatea chestionarului. Dacă<br />
întrebările sunt formulate defectuos (prezintă ambiguităŃi, sunt sugestive,<br />
ipotetice, afectogene, vagi, conŃin termeni necunoscuŃi de subiecŃi etc.), atunci<br />
răspunsurile vor fi necomparabile, distorsionate, în afara obiectului. De aceea<br />
utilizarea corectă a anchetei pe bază de chestionar presupune parcurgerea<br />
mai multor etape: 1.Stabilirea temei de cercetat (obiectul chestionarului);<br />
2.Documentarea cercetătorului; 3.Formularea ipotezei de lucru;<br />
4.Eşantionarea; 5.Alegerea tehnicilor şi redactarea chestionarului;<br />
6.Pretestarea sau ancheta pilot, pentru a constata dacă chestionarul a fost<br />
bine elaborat; 7.Redactarea definitivă a chestionarului; 8.Alegerea metodelor<br />
de administrare a chestionarului şi punerea lor în aplicare; 9.Prelucrarea<br />
datelor obŃinute prin raportare la ipoteza de lucru; 10.Redactarea raportului<br />
final (a concluziilor) de cercetare.<br />
Deşi chestionarul are anumite limite (de pildă: standardizarea, care<br />
impune un cadru rigid şi identic pentru toŃi subiecŃii, neadaptarea la studiul<br />
sistemelor de relaŃii interindividuale, alegerea întâmplătoare a răspunsurilor<br />
de către unii subiecŃi, ponderea mare a subiectivităŃii celor chestionaŃi), el<br />
prezintă ca principale avantaje următoarele: posibilitatea multiplicării<br />
nelimitate, a readministrării de câte ori este necesar, a testării unui număr<br />
mare de subiecŃi într-un timp relativ scurt, obŃinerea unui volum mare de<br />
informaŃii cu posibilitatea prelucrării rapide a acestora mai ales în cazul în<br />
care întrebările sunt precodificate, datele anchetei se pretează la o analiză<br />
cantitativă permiŃând descoperirea unor legi statistice, concluziile obŃinute pot<br />
fi corelate cu datele la care s-a ajuns prin utilizarea altor metode. Pentru astfel<br />
de avantaje chestionarul a fost numit de unii cercetători “copilul teribil” al<br />
ştiinŃelor sociale.<br />
O variantă a anchetei, cu largă aplicare în cercetările politologice,<br />
este sondajul de opinie. Acesta reprezintă o metodă de cunoaştere a<br />
opiniilor politice, a curentelor de opinie, a ariei de cuprindere a unor<br />
dominante de opinie pe baza chestionarului şi a eşantionării.<br />
Primele sondaje de opinie sunt legate de personalitatea lui George<br />
Gallup, care în anul 1928 susŃinea teza sa de doctorat intitulată “O metodă<br />
obiectivă pentru determinarea intereselor cititorilor faŃă de textele unui ziar”,<br />
pentru ca în anul 1934 să fie aplicat primul chestionar de opinii cu ocazia<br />
alegerilor din S.U.A. Primele sondaje de opinie au vizat opŃiunile electorale,<br />
comportamentul politic-participativ, gradul de audienŃă a comunicaŃiilor în<br />
masă etc. Sondajele de opinie au fost perfecŃionate an de an, astfel încât<br />
gradul de precizie a rezultatelor lor a crescut spre 100%. DeviaŃia rezultatelor<br />
sondajelor preelectorale Gallup faŃă de rezultatul urnelor a ajuns în intervalul<br />
1952-1984 la aproximativ 1,2%. Treptat au fost create instituŃii specializate în<br />
sondarea şi măsurarea opiniei publice începând cu Institutul American de<br />
Opinie Publică, continuând cu diferitele centre naŃionale pentru sondarea<br />
53