You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
PRINCIPALII AGENTI AI SISTEMELOR DE ACTIUNI POLITICE CONTEMPORANE<br />
- oamenii se nasc liberi în a-şi alege felul de viaŃă, valorile culturale,<br />
cariera, etc. şi echipaŃi cu drepturi naturale la viaŃă, proprietate, fericire;<br />
năzuinŃa fiecărei persoane către o libertate deplină constituie o trăsătură<br />
determinantă a naturii umane;<br />
- promovarea valorilor civice esenŃiale pentru realizarea unui<br />
comportament de cetăŃean: conştientizarea drepturilor şi obligaŃiilor<br />
individuale, respectul pentru drepturile celorlalŃi, atitudinea de toleranŃă,<br />
autonomia persoanei, spiritul de colaborare pentru a realiza binele comun al<br />
cetăŃii;<br />
- ordinea politică rezultă din participarea fiecărui individ în parte, ale<br />
cărui drepturi naturale trebuie protejate prin legi; în acest context, libertatea<br />
fiecăruia va fi controlată de legi şi va consta în dreptul de a face orice permite<br />
legea; diversitatea şi pluralismul devin manifestări fireşti, aşa după cum sunt şi<br />
decalajele, tensiunile, dizarmoniile, conflictele;<br />
- supremaŃia legii, a statului de drept asupra fiecărei persoane<br />
(exercitarea unui control social instituŃionalizat, legal asupra persoanelor) atât<br />
timp cât sunt în conformitate cu dreptul natural la viaŃă, fericire, proprietate şi<br />
libertate;<br />
- comportamentele oamenilor, ale organizaŃiilor, instituŃiilor, asociaŃiilor<br />
existente în societate dau naştere unei ordini ‘’naturale’’, reglată numai de<br />
legile transparente şi general acceptate, care-i selectează pe cei mai buni şi îi<br />
marginalizează pe cei care nu au realizat performanŃe; faŃă de aceştia din<br />
urmă, statele neoliberale contemporane nu rămân indiferente – le asigură o<br />
protecŃie socială de fapt.<br />
Ca filosofie politică, liberalismul s-a afirmat ca ideal, ca aspiraŃie<br />
practică a burgheziei europene în ascensiunea ei istorică, în condiŃiile<br />
înlăturării absolutismului monarhic. John Locke (1632 - 1704), de plidă, a<br />
preluat o doctrină mai veche (a monarhomahilor - cei care susŃineau drepturile<br />
supuşilor la revoltă - mergând până la regicid, în cazul în care regele încalcă<br />
"contractul social" stabilit), împreună cu crezul în libertatea naturală a omului.<br />
Conform acestuia, instituŃiile statale, acŃiunile politice au justificare atunci când<br />
corespund raŃiunii şi fericirii oamenilor, iar o fericire este raŃională atunci când<br />
va garanta libertatea, securitatea, averea persoanelor, împreună cu pacea şi<br />
armonia pe plan social.<br />
J. Locke s-a opus concepŃiei lui Hobbes, susŃinând că starea naturală<br />
a oamenilor se caracterizează nu printr-un război al tuturor împotriva tuturor,<br />
ci prin relaŃii de pace, de încredere, cooperare, ajutor mutual, atitudine de<br />
conservare. Prin natura lor, oamenii posedă anumite drepturi: la libertate, la<br />
proprietate, la viaŃă; toŃi aspiră la egalitate în faŃa legilor. Dar starea naturală<br />
nu este perfectă, drepturile naturale nu se realizează de la sine, ci prin forŃele<br />
fiecăruia. De aceea, oamenii au fost siliŃi să încheie un contract social prin<br />
care au creat statul investit cu puterea de a asigura ordinea socială, de a<br />
garanta libertăŃile omului şi, în primul rând, dreptul de proprietate. Locke a<br />
optat pentru un stat puternic, capabil să-şi realizeze menirea legitimată prin<br />
contract cu cetăŃenii. Dacă vor fi încălcate drepturile naturale ale oamenilor, se<br />
justifică necesitatea, chiar datoria poporului de a se revolta, de a se instala noi<br />
169