You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
POLITOLOGIA ŞI OBIECTUL EI DE STUDIU<br />
gânditorilor, a filosofilor la anumite valori culturale, religioase, filosofice,<br />
juridice etc. şi-au lăsat amprenta asupra modului de definire, de concepere a<br />
politicului. Astfel, de pildă, Democrit considera că nu există artă mai înaltă<br />
decât cea politică; aceasta pentru că utilizează ca instrumente statul şi dreptul<br />
în vederea temperării invidiei şi duşmăniilor dintre oameni. Arta politică este<br />
cea care educă oamenii în spiritul îndatoririlor cetăŃeneşti şi al respectării<br />
legilor statului. Sofiştii înŃelegeau politica drept o activitate de dominare a unei<br />
părŃi a societăŃii de către o altă parte prin utilizarea puterii. Ei sunt primii care<br />
au considerat politicul ca o expresie a intereselor unor grupuri sociale, ca o<br />
modalitate de exercitare a puterii.<br />
Unul dintre cei mai profunzi gânditori ai AntichităŃii eline, care a fost<br />
Platon (vezi lucrările sale "Omul de stat", "Republica", "Legile", "Parmenide"),<br />
compara politica cu arta pilotării unei corăbii, cu arta medicului sau a<br />
păstorilor care, pe baza cunoaşterii perfecte a domeniului lor, reuşesc să<br />
obŃină rezultatele dorite în cârmuire, în redarea vieŃii pacienŃilor şi, respectiv,<br />
în păstoritul turmei. Platon a făcut distincŃie între tiranie şi politică. Tirania ar<br />
consta în arta de a conduce oamenii prin utilizarea forŃei, în timp ce politica<br />
este arta de a-i conduce pe oameni prin forŃa ideilor, prin mijloace persuasive,<br />
utilizând ştiinŃa, înŃelepciunea, atrăgându-le consimŃământul. Societatea<br />
trebuie guvernată de înŃelepciune; diletanŃii, neiniŃiaŃii nu au ce căuta în<br />
politică. Politica ar fi, deci, apanajul unei elite, al clasei înŃelepŃilor, al<br />
filosofilor. OpŃiunea profundă a lui Platon a fost pentru politica înŃeleasă ca<br />
activitate de conducere a oamenilor pe baza respectării voinŃei lor libere -<br />
politica fiind, simultan, o artă şi o ştiinŃă prin care colectivităŃile umane se lasă<br />
conduse în numele unor valori superioare.<br />
Elevul lui Platon - Aristotel din Stagira - considera politica, pornind<br />
de la înŃelegerea omului ca zoon politikon, ca o activitate de organizare a<br />
comunităŃii sociale în întregul ei în care indivizii trebuie să se integreze ca<br />
cetăŃeni. Politica stabileşte constituŃia, configuraŃia statului care urmează să<br />
normeze conduitele cetăŃenilor. Organizarea societăŃii face necesară<br />
activitatea statală. În acest context, omul este necesarmente o fiinŃă politică<br />
ce va fi încadrat într-unul din cele şase tipuri de guvernământ posibile:<br />
monarhia, aristocraŃia, timocraŃia, tirania, oligarhia şi democraŃia. Aristotel,<br />
considerat ca întemeietor al ştiinŃei politice, are meritul de a fi intuit ideea<br />
separării puterilor în stat.<br />
Mai târziu, Niccolo Machiavelli va înŃelege prin politică ansamblul de<br />
activităŃi prezente într-o societate prin care se urmăreşte cucerirea,<br />
exercitarea şi menŃinerea puterii de stat. Politica este făcută de toŃi factorii<br />
care pot asigura stabilitatea şi eficienŃa puterii de stat, fiind implicat ansamblul<br />
mijloacelor care ar putea duce la formarea unui stat italian puternic,<br />
centralizat (vezi lucrările sale "Discursuri", "Principele"). După Machiavelli,<br />
politica este o activitate autonomă care are principiile şi legile sale.<br />
În lucrarea sa "Despre spiritul legilor", Montesquieu susŃinea că<br />
politica este cea care priveşte organizarea statului şi, îndeosebi,<br />
reglementarea raporturilor dintre guvernanŃi şi guvernaŃi. AlŃi ideologi ai<br />
revoluŃiei franceze din 1789 considerau politica în sensul de artă prin care<br />
15