Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
îmbujorare – øi aceea a descompunerii personalitæflii în anumite elemente primordiale. Øi iatæ-ne conduøi<br />
din nou la legætura dintre patæ øi vinovæflie. Semnul apare însæ nu rareori drept ceva distinctiv la o anumitæ<br />
persoanæ, iar contrastul acesta dintre semn øi patæ pare sæ flinæ de ordinea metafizicæ. Cît despre sfera petei<br />
în general (i.e. mediul petei în genere), tot ce poate fi aflat în privinfla ei va fi spus din perspectiva picturii.<br />
Dar, dupæ cum am mai spus, tot ce e valabil pentru pata absolutæ este de o importanflæ majoræ pentru mediul<br />
petei în general.<br />
b) Pictura. Tabloul nu are fond. Iar o culoare nu se depune niciodatæ peste o alta: cel mult apare în mediul<br />
celeilalte. Deseori însæ nu putem distinge nici mæcar asta, aøa încît, principial vorbind, existæ picturi la<br />
care n-am putea distinge defel dacæ o culoare fline de stratul cel mai de jos sau, dimpotrivæ, de cel mai de<br />
la suprafaflæ. Dar chestiunea însæøi nu are niciun sens. Cæci în picturæ nu existæ nici fondul, nici linia graficæ.<br />
Delimitarea reciprocæ a suprafeflelor de culoare (compoziflia) într-un tablou de Rafael nu se bazeazæ pe<br />
linia graficæ. Aceastæ confuzie provine în parte din valorizarea esteticæ a unui fapt pur tehnic, anume cæ pictorii<br />
îøi compun pe calea desenului [zeichnerisch] tablourile înainte de a le picta. Dar natura unei astfel de<br />
compoziflii nu are nimic de-a face cu grafica. Singurul caz în care linia øi culoarea se aflæ laolaltæ este tabloul<br />
în peniflæ [i.e. laviul, n. red.], unde contururile trasate de peniflæ sînt vizibile, iar culoarea e aplicatæ transparent.<br />
Aici fondul se conservæ, chiar dacæ este colorat.<br />
Mediul picturii se defineøte ca o patæ în sens restrîns; cæci pictura este un mediu, o asemenea patæ ce nu<br />
cunoaøte nici fond, nici linie graficæ. Problema întruchipærii picturale [Gebilde] i se pune numai aceluia care<br />
a înfleles natura petei în sens restrîns øi care trebuie sæ fie cu atît mai uimit cæ regæseøte în tablou o compoziflie<br />
ce nu se poate reduce la graficæ. Or, faptul cæ existenfla unei astfel de compoziflii nu este o aparenflæ, cæ,<br />
de pildæ, privitorul unui tablou de Rafael nu descoperæ din întîmplare sau din greøealæ configuraflii de oameni,<br />
pomi, animale în patæ, are urmætoarea explicaflie: dacæ pictura ar fi numai patæ, atunci ar fi cu totul imposibil,<br />
tocmai de aceea, sæ fie numitæ. Astfel cæ problema propriu-zisæ a picturii rezidæ în principiul cæ tabloul<br />
[Bild] este într-adevær patæ øi cæ, invers, pata în sens restrîns existæ numai în tablou, cæ, mai mult, tabloul,<br />
întrucît e patæ, nu existæ decît în imaginea picturalæ [Bild] a acelei pete, dar cu toate astea, pe de altæ parte,<br />
tocmai prin aceea cæ este numit, tabloul se aflæ raportat la ceva ce nu este el însuøi, adicæ la ceva care nu<br />
este patæ. Aceastæ raportare la ceva dupæ care tabloul e numit, la ceva ce transcende pata, e efectuatæ de<br />
compoziflie. Care, la rîndul ei, este pætrunderea unei puteri superioare în mediul petei, putere care, menflinîndu-øi<br />
aici neutralitatea, adicæ færæ sæ fractureze prin vreun grafism pata, îøi gæseøte locul în ea færæ efracflie,<br />
tocmai fiindcæ, deøi infinit superioaræ petei, nu îi e potrivnicæ, ci înruditæ. Puterea aceasta este cuvîntul limbii,<br />
care, invizibil ca atare în mediul limbajului pictural, pogoaræ, autorevelator, numai în compoziflie. Imaginea<br />
pictatæ [das Bild] primeøte numele compozifliei. Acestea fiind spuse, se înflelege de la sine cæ pata øi<br />
compoziflia sînt elementele oricærui tablou care are pretenflie la un nume. Pe de altæ parte, un tablou care<br />
n-ar avea-o ar înceta sæ mai fie tablou, intrînd cu totul în mediul petei în general, lucru despre care nu încape<br />
nicio reprezentare.<br />
Marile epoci ale picturii se deosebesc în funcflie de compoziflie øi mediu: care cuvînt øi în ce patæ îøi face<br />
el apariflia. Fireøte cæ, fiind vorba aici despre patæ øi cuvînt, nu ne referim la posibilitatea unor combinaflii<br />
oarecare. Ne-am putea imagina foarte bine cæ în picturile unui Rafael, de pildæ, numele este cel care a pætruns<br />
preponderent în patæ, pe cînd în ale pictorului din ziua de azi pætrunde cuvîntul-care-judecæ [das richtende<br />
Wort]. Compoziflia, adicæ numirea, este decisivæ pentru recunoaøterea legæturii dintre tablou øi cuvînt; dar,<br />
în general, locul metafizic al unei øcoli de picturæ øi al unei picturi [singulare] trebuie definit în funcflie de<br />
tipul de patæ øi de cuvînt øi presupune astfel mæcar o diferenfliere cultivatæ a tipurilor de pete øi de cuvinte,<br />
ale cærei începuturi însæ nu se væd încæ.<br />
c) Pata în spafliu. Sfera petei apare øi în configuraflii spafliale 4 , la fel cum semnul, într-o anumitæ funcflie a liniei,<br />
are færæ îndoialæ semnificaflie arhitectonicæ (deci øi spaflialæ). Astfel de pete în spafliu au o legæturæ, deja<br />
evidentæ prin semnificaflie 5 , cu sfera petei, dar în ce fel numai o cercetare mai precisæ o poate stabili. Ele<br />
apar mai ales ca morminte, ca monumente funerare, dar dintre ele, fireøte, nu sînt pete în sens strict decît<br />
întruchipærile care n-au cæpætat o configuraflie arhitectonicæ sau plasticæ.<br />
Traducere de Maria-Magdalena Anghelescu<br />
16