Investigaţii avifaunistice în sectorul depresionar al Văii Sebeşului
Investigaţii avifaunistice în sectorul depresionar al Văii Sebeşului
Investigaţii avifaunistice în sectorul depresionar al Văii Sebeşului
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ornitologi saşi şi maghiari, este făcută de Anikó Mitruly în teza sa de<br />
doctorat. Din toate datele an<strong>al</strong>izate de ea, pentru zona aflată în atenţia<br />
noastră sunt enumerate următoarele specii prezente în bazinul Secaşului,<br />
pelicanul (Pelecanus onocrot<strong>al</strong>us) şi pescăriţa râzătoare (Gelochelidon nilotica) 22 .<br />
Mai aproape de zilele noastre, referiri exacte despre eleşteele de la<br />
Mândra, care sunt cele mai apropiate de zona studiata a Sebeşului, aparţin<br />
autorilor P. Weber, J. Szabo. De fapt aceste eleşteie situate la marginea de<br />
est a pod. Secaşelor care au şi o vechime mai mare, au favorizat pătrunderea<br />
unor specii legate de mediul acvatic, în zona cercetată. La Sebeş, păsările<br />
acvatice au penetrat pe culoarul Oltului 23 şi pe culoarul Mureşului.<br />
În acest sens, o specie de pescăruş negricios (Larus fuscus), inelat în<br />
Suedia, a fost recapturat în România la Sebeş Alba în luna noiembrie 1969 24 .<br />
De asemenea, un herete de stuf (Circus aeruginosus), inelat în Finlanda în 5<br />
iulie 1997, a fost regăsit la Drâmbar în judeţul Alba, loc<strong>al</strong>itate riverană<br />
Mureşului, în 23 februarie 2001.<br />
Alte referiri despre păsările zonei Sebeşului, efectuate însă de autori<br />
care nu vin din sfera ornitologiei, sunt făcute de Mihail Sadoveanu, Ionel<br />
Pop şi Lucian Blaga 25 .<br />
O listă avifaunistică din bazinele Sebeşului şi Secaşului nu există, doar<br />
studiile efectuate în bazinele acvatice antropice din podişul Târnavelor. Aici,<br />
au tangenţă studiile efectuate de A. Mitruly în 2002 despre eleşteiele<br />
Mândra.<br />
Lista cuprinde doar observaţii sigure şi verificate, pentru Sebeş şi pe<br />
Secaş, legate doar de zona de şes, <strong>depresionar</strong>ă, bălţi, bazine piscicole şi<br />
primul lac de acumulare de la Petreşti.<br />
Scopul lucrării de faţă este prezentarea unei liste a speciilor de păsări,<br />
dintre care unele sunt rare, vulnerabile şi periclitate din zona Sebeş, starea şi<br />
tendinţa populaţiilor unor specii prioritare la nivel naţion<strong>al</strong> şi european.<br />
22 Mitruly 2002, p. 20-24, 137-143.<br />
23 Ibidem, p. 115.<br />
24 Ciochia 2007, p. 435.<br />
25 M. Sadoveanu descrie o serie de păsări văzute mai <strong>al</strong>es în zona montană pe V<strong>al</strong>ea<br />
Frumoasei, cum ar fi sitarul (Scolopax rusticola) şi susţine că acesta ar cuibări în această zonă<br />
(vezi Sadoveanu 1983, p. 12). Ionel Pop, face referiri mult mai numeroase şi exacte asupra<br />
avifaunei din zona montană, dar afirmă şi ca bâtlanul sau stârcul cenuşiu (Ardea cinerea), o<br />
pasăre de b<strong>al</strong>tă din zona câmpiei, ar urca după hrană până în zona Oaşa (vezi Pop 1972, p.<br />
100-101). Tot Pop afirmă că o pasăre specifică zonelor de stepă, caprimulgul (Caprimulgus<br />
europaeus) s-ar găsi peste vară în aceeaşi zonă (vezi Pop 1978, p. 206). Referiri despre<br />
avifauna din imediata apropiere a Sebeşului sunt făcute şi de Lucian Blaga care aminteşte<br />
stoluri de grauri (Sturnus vulgaris) (vezi Blaga 1990, p. 9).<br />
713