Raport de mediu Isaccea - Enel
Raport de mediu Isaccea - Enel
Raport de mediu Isaccea - Enel
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
PLAN URBANISTIC ZONAL – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI<br />
DE ACCES , RACORD ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE<br />
TRANSFORMARE “-extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
Beneficiar : SC ENEL GREEN POWER ROMANIA SRL<br />
Martie 2011<br />
PROPRIETATE INTELECTUALA<br />
Acest material nu poate fi reprodus fara acordul scris al autorului<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> 1
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
CUPRINS<br />
1. DATE GENERALE<br />
1.1.Denumirea planului/programului ……………………...............................6<br />
1.2.Proiectantul lucrarii ……………………......………………………..…..........6<br />
1.3.Beneficiarul lucrarii ..…………………………………………………..….......6<br />
1.4. Elaborator RM ...........................................................................................6<br />
1.5.Colaboratori ............................................................................. ................7<br />
1.6.Evaluarea strategica <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> ……………………………………..………8<br />
2. EXPUNEREA CONTINUTULUI SI A OBIECTIVELOR PRINCIPALE ALE PLANULUI SAU<br />
PROGRAMULUI , PRECUM SI A RELATIEI CU ALTE PLANURI SI PROGRAME<br />
RELEVANTE<br />
2.1. Continutul si obiectivele planului/programului ……………….…........10<br />
2.2. Relatia cu alte planuri/programe ……………………………..…............24<br />
3. ASPECTELE RELEVANTE ALE STARII ACTUALE A MEDIULUI SI ALE EVOLUTIEI SALE<br />
PROBABILE IN SITUATIA NEIMPLEMENTARII PLANULUI SAU PROGRAMULUI PROPUS<br />
3.1. Introducere …………………………………………………………..............33<br />
3.2. Starea actuala a <strong>mediu</strong>lui ………………………………………….…......33<br />
3.3. Starea <strong>mediu</strong>lui in cazul neimplementarii planului/programului......42<br />
3.3.1 Calitatea factorilor <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> in Alternativa zero………….....42<br />
3.3.1.1. Calitatea aerului ………………………………..............42<br />
3.3.1.2. Calitatea solului …………………………………..…......42<br />
3.3.1.3. Calitatea apei…………………………………..…..........44<br />
3.3.1.4. Zgomot si vibratii……………………………………........44<br />
3.3.1.5. Biodiversitatea……………………………………...........44<br />
3.3.1.5.1 Informatii privind flora locala…………….......44<br />
3.3.1.5.2 Informatii privin fauna locala…………….......48<br />
3.3.2. Patrimoniul cultural in Altenativa zero………………………....51<br />
3.3.3. Situatia economica si sociala in Altenativa zero………........53<br />
3.3.4. Starea <strong>de</strong> sanatate in Altenativa zero……………………........54<br />
4. CARACTERISTICILE DE MEDIU ALE ZONEI POSIBIL A FI AFECTATA SEMNIFICATIV<br />
4.1. Hidrologia si hidrogeologia …………… .………………….….................56<br />
4.2. Solul …………………………………………………………………………….56<br />
2<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
4.3. Clima …………………………………………………………..………………56<br />
4.4. Mediul socio-economic ……………………………………………………56<br />
4.5. Biodiversitatea ………………………………………………….………......57<br />
4.5.1. Caracteristicile tipurilor <strong>de</strong> habitate………………………......57<br />
4.5.2. Caracteristicile faunei ……………………………………..........58<br />
4.6. Peisaj …………………………………………………………………............71<br />
4.7. Patrimoniul cultural ………………………………………………..…........71<br />
5. PROBLEME DE MEDIU EXISTENTE , RELEVANTE PENTRU PLAN SAU<br />
PROGRAM……………………………………………………………………………........72<br />
6. OBIECTIVELE DE PROTECTIE A MEDIULUI STABILITE LA NIVEL<br />
NATIONAL,COMUNITAR SAU INTERNATIONAL , CARE SUNT RELEVANTE PENTRU<br />
PLAN SAU PROGRAM SI MODUL IN CARE S-A TINUT CONT DE ACESTE OBIECTIVE SI<br />
DE ORICE ALTE TIPURI DE CONSIDERATII DE MEDIU IN TIMPUL PREGATIRII PLANULUI<br />
SAU PROGRAMULUI<br />
6.1. Obiective <strong>de</strong> protectie a <strong>mediu</strong>lui ………………………………………........79<br />
6.2. Modul <strong>de</strong> in<strong>de</strong>plinire a obiectivelor <strong>de</strong> protectie a <strong>mediu</strong>lui………........90<br />
3<br />
7. POTENTIALELE EFECTE SEMNIFICATIVE ASUPRA MEDIULUI , INCLUSIV ASUPRA<br />
ASPECTELOR CA : BIODIVERSITATEA, POPULATIA, SANATATEA UMANA, FAUNA,<br />
FLORA, SOLUL, APA, AERUL, FACTORII CLIMATICI, VALORILE MATERIALE,<br />
PATRIMONIUL CULTURAL, INCLUSIV CEL ARHITECTONIC SI ARHEOLOGIC, PEISAJUL<br />
SI ASUPRA RELATIILOR DINTRE ACESTI FACTORI<br />
7.1.Efecte potentiale asupra factorilor <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> si asupra sanatatii ….........93<br />
7.1.1. Biodiversitatea ……………………………………………………………….........93<br />
7.1.2. Populatia ……………………………………………………………………….......93<br />
7.1.3. Sanatatea umana …………………………………………………………….......93<br />
7.1.4. Fauna ……………………………………………………………………………......93<br />
7.1.5. Flora …………………………………………………………………………….........94<br />
7.1.6. Solul ………………………………………………………………………................95<br />
7.1.7. Apa ………………………………………………………………………….............96<br />
7.1.8. Aer ……………………………………………………………………………..........96<br />
7.1.9. Factori climatici ………………………………………………………….............97<br />
7.1.10. Valorile materiale ……………………………………………………………....97<br />
7.1.11. Patrimoniul cultural …………………………………………………………......97<br />
7.1.12. Peisaj …………………………………………………………………………........97<br />
7.1.13. Umbrirea ………………………………………………………………………......98<br />
7.1.14. Reflectarea ( Flickering-ul ) ……………………………………………….......98<br />
7.1.15.Zgomot si vibratii ………………………………………………………...............99<br />
7.1.16.Radiatii ……..................……………………………………………..…...............99<br />
7.1.17.Un<strong>de</strong> electromagnetice ……………………………………………................106<br />
7.2.Matricea <strong>de</strong> impact …….……………………………………………..…….......108<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
8. POSIBILELE EFECTE SEMNIFICATIVE ASUPRA MEDIULUI , INCLUSIV ASUPRA<br />
SANATATII , IN CONTEXT TRANSFRONTIERA ……………………………….…….......121<br />
9. MASURILE PROPUSE PENTRU A PREVENI , REDUCE SI COMPENSA , CAT DE<br />
COMPLET POSIBIL, ORICE EFECT ADVERS ASUPRA MEDIULUI AL IMPLEMENTARII<br />
PLANULUI SAU PROGRAMULUI<br />
9.1. Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra<br />
solului/subsolului…………......................................................................................122<br />
9.2. Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra apei <strong>de</strong> suprafata si apei<br />
subterane…………………………………………………….……………….................122<br />
9.3. Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra aerului<br />
atmosferic….……...................................................................................................123<br />
9.4. Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra<br />
biodiversitatii………………......................................................................................123<br />
9.5. Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra asezarilor umane si<br />
sanatatii populatiei ……………………………………………………………..............124<br />
9.6. Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra peisajului si patrimoniului<br />
cultural ……………………………………………………………...................................125<br />
9.7. Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului produs <strong>de</strong> zgomot si<br />
vibratii…....................................................................................................................126<br />
9.8. Dezafectarea parcului -<strong>de</strong>comissioning………………………….........127<br />
10. EXPUNEREA MOTIVELOR CARE AU CONDUS LA SELECTAREA VARIANTELOR ALESE<br />
SI O DESCRIERE A MODULUI IN CARE S-A EFECTUAT EVALUAREA , INCLUSIV ORICE<br />
DIFICULTATI ( CUM SUNT DEFICIENTELE TEHNICE SAU LIPSA DE KNOW-HOW)<br />
INTAMPINATE IN PRELUCRAREA INFORMATIILOR CERUTE<br />
10.1.Introducere…………………………………………………………….........128<br />
10.2. Prezentarea alternativelor………………………………………….........129<br />
10.3. Dificultati in prelucrarea informatiilor cerute …………………….......130<br />
11. DESCRIEREA MASURILOR AVUTE IN VEDERE PENTRU MONITORIZAREA EFECTELOR<br />
SEMNIFICATIVE ALE IMPLEMENTARII PLANULUI SAU PROGRAMULUI<br />
11.1. Introducere…………………………………………………………………..130<br />
11.2. Monitorizare PUZ…………………………………………………………….131<br />
12. REZUMAT FARA CARACTER TEHNIC AL INFORMATIEI FURNIZATE IN RAPORTUL DE<br />
MEDIU ………………………………………………………………………………............136<br />
BIBLIOGRAFIE............................................................................................................141<br />
ANEXE........................................................................................................................144<br />
4<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
LUCRAREA S-A REALIZAT PE BAZA DOCUMENTELOR PUSE LA<br />
DISPOZITIE DE BENEFICIAR SI A OBSERVATIILOR EFECTUATE PE<br />
AMPLASAMENTUL STUDIAT PRIN PLANUL URBANISTIC ZONAL ,<br />
DE CATRE ECHIPA DE ELABORARE A RAPORTULUI DE MEDIU .<br />
RESPONSABILITATEA CORECTITUDINII DATELOR FURNIZATE<br />
REVINE BENEFICIARULUI .<br />
5<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
1.DATE GENERALE<br />
1.1. Denumirea planului/programului : PLAN URBANISTIC ZONAL “<br />
CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES,<br />
RACORD ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE<br />
DE TRANSFORMARE “ extravilan oras <strong>Isaccea</strong>, ju<strong>de</strong>t Tulcea .<br />
1.2. Proiectantul lucrarii : SC ARTEC SRL TULCEA , tel/fax : 0240-51940;<br />
0340-105728 , e-mail : proiecteartec@yahoo.com<br />
1.3. Beneficiar : SC ENEL GREEN POER ROMANIA SRL B-dul Buzesti , nr.<br />
62-64 , etaj 6 , Sector 1, Bucuresti , tel. 0372-115.528 ,fax : 0372-872.710<br />
1.4. Elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> : SC ECO GREEN CONSULTING SRL<br />
Tulcea, str. Luminitei , nr. 1 Bis , Tel/fax : 0340-104.067 ,societate inscrisa<br />
in Registrul National al elaboratorilor <strong>de</strong> studii pentru protectia <strong>mediu</strong>lui la<br />
pozitia 34 , pentru RM, RIM, BM, RA, RS, EA .<br />
6<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
Colaboratori :<br />
o<br />
BADEA GHEORGHE – PFA, inscris in Registrul National elaboratorilor<br />
<strong>de</strong> studii pentru protectia <strong>mediu</strong>lui la pozitia 35 , pentru RM, RIM, BM,<br />
RA , telefon 0745-344161 , e-mail : ba<strong>de</strong>agheorghe2007@yahoo.com<br />
o<br />
BADEA GABRIELA –PFA, inscrisa in Registrul National elaboratorilor<br />
<strong>de</strong> studii pentru protectia <strong>mediu</strong>lui la pozitia 35 , pentru RM, RIM, BM,<br />
RA , telefon 0740-017.298 , e-mail : gabrielaba<strong>de</strong>a2010@yahoo.com<br />
o<br />
SOCIETATEA ORNITOLOGICA ROMANA-director executiv – dr.<br />
Hulea Dan<br />
7<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
1.6.Evaluarea strategica <strong>de</strong> <strong>mediu</strong><br />
Evaluarea strategica <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> este un proces care cauta sa sigure luarea in consi<strong>de</strong>rare<br />
a impactului asupra <strong>mediu</strong>lui in elaborarea unei politici, a unui plan sau program, inainte <strong>de</strong><br />
luarea <strong>de</strong>ciziei finale cu privire la <strong>de</strong>zvoltare .<br />
In context European , cele mai importante doua instrumente juridice referitoare la SEA (<br />
Evaluare strategica <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> pentru planuri si programe ) sunt :<br />
Directiva CE 2001/42/CE referitoare la evaluarea efectelor asupra <strong>mediu</strong>lui ale<br />
anumitor P/P , numita in continuare Directiva SEA ;<br />
Protocolul privind SEA la Conventia cu privire la Impactul asupra <strong>mediu</strong>lui in<br />
context transfrontiera ( Coventia <strong>de</strong> la Espoo ) , numit in continuare Protocolul SEA<br />
.<br />
HG nr. 1076/2004 transpune Directiva SEA in legislatia nationala a Romaniei si stabileste<br />
procedura <strong>de</strong> evaluare <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> la care trebuie supuse anumite planuri/programe .<br />
Alte acte normative relevante pentru SEA la nivel national sunt :<br />
- OM nr.117/2006 pentru aprobarea manualului <strong>de</strong> implementare a HG nr. 1076/2004 ;<br />
- OM nr. 480/2006 <strong>de</strong> stabilire a Comitetului special la nivel central implicat in etapa <strong>de</strong><br />
incadrare in procedura SEA ;<br />
- OM nr. 985/2006 pentru aprobarea listei orientative <strong>de</strong> planuri/programe care intra sub<br />
inci<strong>de</strong>nta HG. Nr. 1076/2004.<br />
Principalele principii ale aplicarii SEA cu eficacitate pot fi sintetizate dupa cum urmeaza :<br />
o SEA trebuie sa trateze politicile, planurile si programele ( P/P/P ) propuse care ar<br />
putea avea efecte semnificative asupra <strong>mediu</strong>lui<br />
o SEA trebuie efectuata la initiative titularilor P/P/P si gestionata <strong>de</strong> acestia .<br />
o SEA trebuie integrate in procesele <strong>de</strong> elaborare a politicilor,planurilor si<br />
programelor in etapele <strong>de</strong> procedura cheie.<br />
o SEA trebuie sa se axeze pe aspectele potrivite in fazele <strong>de</strong> <strong>de</strong> elaborare a<br />
politicilor, planurilor si programelor ;<br />
o In SEA trebuie utilizate meto<strong>de</strong> si tehnici <strong>de</strong> analiza a<strong>de</strong>cvate si eficiente din punct<br />
<strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re economic. Informatiile trebuie culese numai in cantitatea si nivelul <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>taliere necesar pentru luarea unei <strong>de</strong>cizii in cunostinta <strong>de</strong> cauza.<br />
o SEA trebuie sa evalueze efectele asupra <strong>mediu</strong>lui pe care le-ar produce o serie <strong>de</strong><br />
solutii alternative la initiative propusa .<br />
o SEA trebuie sa faciliteze implicarea principalilor actori interesati intr-o faza cat mai<br />
timpurie. In cadrul ei trebuie sa se aplice tehnici <strong>de</strong> consultare corespunzatoare si<br />
usor <strong>de</strong> utilizat, a<strong>de</strong>cvate grupurilor tinta.<br />
8<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
O procedura SEA eficace poate aduce urmãtoarele avantaje:<br />
- Realizarea unui management durabil din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al <strong>mediu</strong>lui;<br />
- Îmbunãtirea calitãtii procesului <strong>de</strong> elaborare a politicii, planului sau programului;<br />
- Cresterea eficientei si eficacitatii procesului <strong>de</strong>cizional;<br />
- Întãrirea sistemului <strong>de</strong> conducere si a eficientei institutionale;<br />
- Intãrirea procesului EIM pentru proiecte;<br />
- Facilitarea cooperãrii transfrontiera.<br />
SEA poate <strong>de</strong>termina o integrare efectivã a consi<strong>de</strong>rentelor <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> în întocmirea<br />
politicilor, planurilor si programelor (P/P/P).<br />
De asemenea, o bunã aplicare a SEA va ridica din timp semnale <strong>de</strong> avertizare cu<br />
privire la optiunile care nu asigura o <strong>de</strong>zvoltare durabila din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al <strong>mediu</strong>lui,<br />
înaintea formulãrii proiectelor specifice si atunci când sunt încã posibile alternative majore. Ca<br />
atare, SEA faciliteazã o mai bunã luare în consi<strong>de</strong>rare a constrangerilor <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> în<br />
formularea politicilor, planurilor si programelor care creeazã cadrul pentru proiectele specifice.<br />
Astfel, SEA vine în sprijinul <strong>de</strong>zvoltãrii durabile din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al <strong>mediu</strong>lui.<br />
9<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
2.EXPUNEREA CONTINUTULUI SI A OBIECTIVELOR PRINCIPALE ALE<br />
PLANULUI SAU PROGRAMULUI , PRECUM SI A RELATIEI CU ALTE<br />
PLANURI SI PROGRAME RELEVANTE<br />
2.1. Continutul si obiectivele planului/programului<br />
Continutul planului :<br />
Planul Urbanistic Zonal “ Construire parc eolian, reabilitare drumuri <strong>de</strong> acces, racord<br />
electric si racordare la SEN , construire statie <strong>de</strong> transformare , oras <strong>Isaccea</strong> , ju<strong>de</strong>t Tulcea” are<br />
ca scop analizarea conditiilor in care se poate construi un parc eolian pe un teren in suprafata<br />
totala <strong>de</strong> 871.300 mp, constituit din parcele separate, proprietate privata , conform actelor <strong>de</strong><br />
proprietate , pentru care s-a eliberat Certificatul <strong>de</strong> urbanism nr. 14/2069/17.03.2010 .<br />
Conform Legii nr. 350/2001 modificata si completata cu OG nr.27/2008 privind<br />
amenajarea teritoriului si urbanismul , art.44 , alin. (1) “ Planul Urbanistic Zonal este intrumentul<br />
<strong>de</strong> planificare urbana <strong>de</strong> reglementare specifica prin care se coordoneaza <strong>de</strong>zvoltarea<br />
urbanistica integrata a unor zone din localitate caracterizate printr-un grad <strong>de</strong> complexitate sau<br />
printr-o dinamica urbana accentuate.Planul urbanistic Zonal asigura corelarea programului <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>zvoltare urbana integrate a zonei cu Planul urbanistic general “, iar la art. 47 , alin (2) “ Planul<br />
urbanistic zonal cuprin<strong>de</strong> reglementari asupra zonei referitoare la :<br />
a) organizarea retelei stradale ;<br />
b) organizarea arhitectural-urbanistica in functie <strong>de</strong> caracteristicile structurii urbane;<br />
c) modul <strong>de</strong> utilizare al terenurilor ;<br />
d) <strong>de</strong>zvoltarea infrastructurii edilitare ;<br />
e) statutul juridic si circulatia terenurilor ;<br />
f) protejarea monumentelor istorice si servituti in zonele <strong>de</strong> protectie ale acestora“.<br />
Parcul va inclu<strong>de</strong> 23 turbine eoliene , amplasate pe mai multe parcele cu functiunea <strong>de</strong><br />
teren arabil .<br />
Zona studiata este situata in extravilanul orasului <strong>Isaccea</strong> , ju<strong>de</strong>tul Tulcea.<br />
Destinatia propusa prin Planurile Urbanistice Generale pentru terenurile pe care se vor<br />
amplasa turbinele eoliene este <strong>de</strong> teren arabil .<br />
Fiind o zona <strong>de</strong> campie, cu un nivel scazut al ploilor , amplasamentul este strabatut <strong>de</strong> la<br />
Est la Vest <strong>de</strong> un canal major al sistemului <strong>de</strong> irigatii si <strong>de</strong> un numar mare <strong>de</strong> antene <strong>de</strong> irigatii .<br />
Lucrarile <strong>de</strong> irigatii existente fac parte din Amenajarea <strong>de</strong> irigatii <strong>Isaccea</strong> , plot SPP3 si plot<br />
SPP4 , cod amenajare 356 , aflata in administratia ANIF RA Sucursala teritoriala Dobrogea ,<br />
Unitatea <strong>de</strong> Administrare Tulcea . S-a emis Avizul nr 1291/02.03.2011 favorabil pentru planul<br />
supus aprobarii , <strong>de</strong> catre ANIF RA- Sucursala Teritoriala Dobrogea .<br />
10<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
fig . 1. amplasarea planului pe harta ju<strong>de</strong>tului Tulcea<br />
In perimetrul studiat , pe proprietatile benefiaciarului se vor face propuneri pentru eoliene,<br />
tinand cont <strong>de</strong> retelele existente in zona si anume :<br />
-retea <strong>de</strong> antene <strong>de</strong> irigatii si canale majore pentru irigatii ;<br />
-retele <strong>de</strong> electricitate <strong>de</strong> 20 kV , 110 kV ,400kV, 700 kV, unele fiind <strong>de</strong>zafectate ;<br />
-statii <strong>de</strong> pompare pentru irigatii, <strong>de</strong>zafectate ;<br />
- retea <strong>de</strong> gaze .<br />
11<br />
Fig. 2 – plan <strong>de</strong> incadrare in PUG <strong>Isaccea</strong><br />
Zona <strong>de</strong> amplasament se situeaza astfel:<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
la nord : teren arabil ,DJ22A, intravilan oras <strong>Isaccea</strong> ( aproximativ 800 m );<br />
la sud : teren arabil , padurea Niculitel<br />
la est : teren arabil<br />
la vest : izlaz impadurit , cariera SC Ben Ari Negev IND SRL .<br />
Coordonatele STEREO 1970 al amplasamentului turbinelor eoliene preconizate a se<br />
monta se regasesc in Tabelul nr. 1 :<br />
12<br />
Etapele <strong>de</strong> realizare a unui parc eolian sunt :<br />
I. construire-montaj<br />
- reabilitare drumuri <strong>de</strong> exploatare , amenajare drumuri <strong>de</strong> acces , platforme si<br />
organizarea <strong>de</strong> santier :<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
Drumurile <strong>de</strong> exploatare existente vor fi mo<strong>de</strong>rnizate prin pietruire . Piatra necesara va fi<br />
transportata <strong>de</strong> la carierele existente in ju<strong>de</strong>tul Tulcea si se va <strong>de</strong>pozita <strong>de</strong>-a lungul drumurilor<br />
<strong>de</strong> exploatare , dupa care se vor nivela prin compactare . Daca constructorul va consi<strong>de</strong>ra<br />
necesar se va insera si un material textil .<br />
Fig. 3 – Lucrari <strong>de</strong> amenajare drumuri <strong>de</strong> exploatare –foto original Ba<strong>de</strong>a Gh.<br />
fig. 4<br />
Sectiune drum <strong>de</strong> acces dupa reabilitare si/sau construire<br />
( sursa SC <strong>Enel</strong> Green Power Romania SRL )<br />
Organizarea <strong>de</strong> santier (5000 mp ) se va realiza pe platforma statiei <strong>de</strong> transformare –<br />
care este situata in partea <strong>de</strong> NE a turbinei T17 si la Vest <strong>de</strong> Statia <strong>de</strong> 700 kV pe o parcela in<br />
suprafata <strong>de</strong> 30.000 mp.<br />
Pentru perioada <strong>de</strong> santier se vor realiza , linga fiecare centrala eoliana,cate o platforma<br />
principala cu dimensiunile <strong>de</strong> 25m x 50m=1250 mp si platforme secundare in suprafata <strong>de</strong> 1200<br />
mp .<br />
Neavind utilitate <strong>de</strong>cit in cazuri foarte rare , <strong>de</strong> interventie service la centrale, platformele<br />
nu se vor scoate din circuitul agricol .<br />
13<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
Dupa terminarea lucrarilor <strong>de</strong> construire acestea se vor acoperi cu un strat <strong>de</strong> pamant<br />
vegetal ( rezultat din <strong>de</strong>copertare ) si se vor inerba natural.<br />
Pe aceasta platforma se va face o mica organizare <strong>de</strong> santier ,pentru acele parti,<br />
componente mici ale turbinelor, <strong>de</strong>pozitate pentru scurt timp( fiind <strong>de</strong>formabile , in general partile<br />
<strong>de</strong> turn nu se scot din suportul autospecialei in care vor fi transportate, fiecare parte fiind ridicata<br />
si montata, cu ajutorul macaralei, direct din autospeciala) ,pentru macara ,pentru atelierul mobil,<br />
pentru autospecialele care transporta diverse materiale si care stationeaza citeva ore , pentru<br />
generatorul electric si alte activitati .<br />
Accesul principal in parc se va realiza din DN 22 (care care este tangent cu<br />
amplasamentul pe latura <strong>de</strong> nord ) in drumul <strong>de</strong> exploatare din zona statiei <strong>de</strong> transformare<br />
<strong>Isaccea</strong> ,pe partea stanga a drumului inainte <strong>de</strong> <strong>Isaccea</strong>.Pentru turbina nr. 1 accesul se va<br />
realiza din DN 22,la nord <strong>de</strong> amplasament. Accesul la parcele se realizeaza pe drumuri <strong>de</strong><br />
exploatare, cu cadastru , care se vor mo<strong>de</strong>rniza prin pietruire , in baza unui proiect tehnic care<br />
se va supune autorizarii.Se vor alege acele cai <strong>de</strong> acces care sa nu <strong>de</strong>paseasca o <strong>de</strong>clivitate<br />
maxima <strong>de</strong> 8˚.<br />
Drumul <strong>de</strong> exploatare va fi racordat la un drum intern, pe fiecare parcela, care va servi si<br />
ca drum <strong>de</strong> serviciu si intretinere pentru centralele eoliene propuse. Pentru a permite accesul<br />
vehiculele agabaritice pe timpul transportului utilajelor la locul <strong>de</strong> asamblare si pentru accesul<br />
autospecialelor <strong>de</strong> ridicare ,se vor studia posibilitatile <strong>de</strong> acces, ca spatiu <strong>de</strong> drum si ca raza <strong>de</strong><br />
bracaj .<br />
Pentru asigurarea spatiului pentru caile <strong>de</strong> acces ,la faza <strong>de</strong> proiect tehnic, investitorul va<br />
procura ,prin cumparare sau inchirire, terenul necesar. Pe aceste spatii , necesare numai in<br />
timpul executiei ,se vor face amenajari temporare <strong>de</strong> drumuri , care vor proteja solul .<br />
Dupa terminarea lucrarilor terenul va fi readus la starea initiala si la categoria <strong>de</strong> folosinta<br />
initiala .<br />
In interiorul parcelelor , se vor amenaja platforme pentru <strong>de</strong>pozitarea segmentelor <strong>de</strong><br />
centrala eoliana . Pentru a raspun<strong>de</strong> la exigenta producatorului <strong>de</strong> utilaj , <strong>de</strong> a nu murdari parti<br />
ale centralei pe timp ploios , si pentru a nu scoate din circuit agricol suprafete <strong>de</strong> teren pentru<br />
platforme betonate ,care , ulterior edificarii , nu se mai justifica ca si amenajare , se vor folosi<br />
prefabricate din placi metalice , care se vor aseza pe terenul scarificat .<br />
Dupa finalizarea constructiei turbinei , zonele platformele vor fi readuse la starea<br />
initiala,vor ramane doar drumurile <strong>de</strong> acces la turbine si trotuarele turbinelor. Drumurile <strong>de</strong> acces<br />
la turbina vor avea latimea <strong>de</strong> 5,5 m.<br />
- lucrari <strong>de</strong> excavare si realizare a fundatiei –sapaturile se realizeaza cu utilaje<br />
specifice ( excavatoare ) .<br />
14<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
fig.5 - Sectiune fundatie ( sursa SC <strong>Enel</strong> Green Power Romania SRL)<br />
In Studiului geotehnic se mentioneaza ca in urma <strong>de</strong>terminarilor fizico-mecanice ale<br />
pamanturilor din perimetrul cercetat s-a concluzionat ca terenul este dificil la fundare . Aceste<br />
caracteristici sunt date <strong>de</strong> faptul ca in urma analizelor <strong>de</strong> laborator a loessurilor investigate s-a<br />
constatat ca acestea sunt constituite din pamanturi sensibile la umezire ( PSU ) . Astfel , pentru<br />
orice fel <strong>de</strong> constructie care urmeaza a se executa ( funda ) pe aceste terenuri ( PSU ) ,<br />
trebuie respectate preve<strong>de</strong>rile din Normativul P7/2000 – “ Normativ privind fundarea<br />
constructiilor pe pamanturi sensibile la umezire ( proiectare , executie, exploatare ) .<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re faptul ca pe amplasament se vor contrui turbine eoliene cu un regim <strong>de</strong><br />
inaltime 175,0 m se recomanda varianta fundarii indirecte a acestor structuri .<br />
Fundarea indirecta se face prin inter<strong>mediu</strong>l unor piloti forati <strong>de</strong> diametru mare ( Ø > 600<br />
mm ) , ale caror caracteristici se vor stabili individual , functie <strong>de</strong> stratificatia fiecarui<br />
amplasament in parte .<br />
Fig.6– realizare fundatie cu piloti forati-foto original Ba<strong>de</strong>a Gh.<br />
15<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
Pilotii <strong>de</strong> diametru mare se vor consi<strong>de</strong>ra <strong>de</strong> tip flotant , cu baza oprita in formatiunile<br />
loessoi<strong>de</strong> ce se <strong>de</strong>zvolta pana la adancimea <strong>de</strong> investigare a forajelor <strong>de</strong> prospectiuni executate<br />
( 25,0 m ).<br />
- asamblare turbine si asezarea acestora pe pozitie :<br />
Fig. 7 – lucrari <strong>de</strong> asamblare turbine –foto original Ba<strong>de</strong>a Gh.<br />
Fiecare centrala eoliana este prevazuta cu un post <strong>de</strong> transformare propriu, amplasat in<br />
interiorul centralei .Rolul postului <strong>de</strong> transformare este <strong>de</strong> a transforma energia electrica la<br />
tensiunea optima <strong>de</strong> transport . Dimensiunea postului <strong>de</strong> transformare este <strong>de</strong> 2 x 3,0= 6 mp.<br />
Cele 23 centrale eoliene vor fi racordate prin cablu subteran la o statie <strong>de</strong> conexiuni si in<br />
continuare la statia <strong>de</strong> transformare .<br />
Cladirea statiei va avea o suprafata construita <strong>de</strong> aproximativ 2500mp si va fi realizata<br />
din cadre <strong>de</strong> beton armat si pereti <strong>de</strong> umplutura din BCA. Acoperirea se va face cu placa <strong>de</strong> BA ,<br />
cu straturi <strong>de</strong> hidroizolatie cu sarpanta si invelitoare usoara , din Onduline sau tabla .<br />
Acoperirea cu sarpanta este o masura suplimentata, avand in ve<strong>de</strong>re importanta protejarii<br />
echipamentelor din interior.<br />
Interiorul cladirii va fi compartimentat in trei parti , cu functiuni <strong>de</strong>finite. Compartimentarea<br />
se va realiza din zidarie <strong>de</strong> BCA , armata ,conform normativului. Echiparea cladirii va fi realizata<br />
printr-un proiect distinct , impreuna cu echipamentele exterioare.<br />
Cladirea va avea timplarie din PVC , la usi si goluri cu prisme <strong>de</strong> sticla pentru iluminare.<br />
Statia <strong>de</strong> transformare propusa va fi conectata la statia <strong>de</strong> transformare <strong>Isaccea</strong> .<br />
- Conexiunile dintre turbinele eoliene se va realiza cu ajutorul cablurilor subterane<br />
(fig.8), amplasate pe cat posibil <strong>de</strong>-a lungul drumurilor si a cailor <strong>de</strong> comunicatie<br />
existente ( De ).<br />
- Traseul drumurilor <strong>de</strong> exploatare care vor fi reabilitate are o distanta <strong>de</strong> 125702 mp .<br />
De asemenea se vor amenaja drumuri interne in lungime <strong>de</strong> 59298 mp .<br />
TOTAL drumuri : 185.000 mp .<br />
16<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
fig.8- Sectiune <strong>de</strong> drum si pozitionare cabluri electrice<br />
( sursa SC <strong>Enel</strong> Green Power Romania SRL )<br />
Fig.9 – cabluri electrice subterane foto original Ba<strong>de</strong>a Gh.<br />
Conexiunile informatice dintre turbinele eoliene se va realiza cu ajutorul cablurilor<br />
subterane( fig.9 ) din fibra optica . Un cablu <strong>de</strong> medie tensiune este alcatuit din 12 fibre rasucite<br />
cu diametru <strong>de</strong> 11,7 mm ,invelite intr-un material protector din PVC, amplasate pe cat posibil <strong>de</strong>a<br />
lungul drumurilor si a cailor <strong>de</strong> comunicatie existente ( De ). Traseul drumurilor <strong>de</strong><br />
17<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
exploatare care vor fi reabilitate are o distanta <strong>de</strong> 125702 mp ( 22.855 m x 5,5 m ) . De<br />
asemenea se vor amenaja drumuri noi <strong>de</strong> acces ( <strong>de</strong> la drumurile <strong>de</strong> exploatare existente la<br />
fiecare turbina ) in lungime <strong>de</strong> 59298 mp ( 10.800 m x 5,5 m ) .<br />
II. exploatare-functionare : in general , pentru intretinerea turbinelor sunt necesare<br />
doua revizii anuale <strong>de</strong> verificare si intretinere , iar la 2-3 ani , in functie <strong>de</strong> locatie si specificatiile<br />
producatorului se schimba uleiul si lichidul <strong>de</strong> racire .<br />
III. <strong>de</strong>zafectare : Durata <strong>de</strong> viata a unei turbine eoliene este 20-25 ani . Dupa<br />
aceasta perioada urmeaza teoretic , etapa <strong>de</strong> <strong>de</strong>molare a turbinelor eoliene. Aceasta etapa<br />
presupune <strong>de</strong>zmembrarea rotorului cu cele trei pale ; a nacelei , cutiei <strong>de</strong> viteze si sistemului <strong>de</strong><br />
comanda; a pilonului ( turnului ) si a fundatiei .Practic , daca investitorul doreste poate sa<br />
reamplaseze o alta turbina pe locatie . Acest lucru se poate face daca tipul <strong>de</strong> turbina ramane<br />
acelasi , prin simpla schimbare a sistemului <strong>de</strong> prin<strong>de</strong>re. Daca se modifica tipul <strong>de</strong> turbina se va<br />
reface fundatia. La <strong>de</strong>zafectare se va reface terenul afectat <strong>de</strong> fundatii si drumuri . Betonul din<br />
fundatii se va concasa si se va refolosi ( la amenajare drumuri sau diverse lucrari <strong>de</strong> umplutura),<br />
iar cablurile electrice , care au o durata <strong>de</strong> viata <strong>de</strong> 40 ani se inlocuiesc . Cablurile uzate sunt<br />
predate unitatilor <strong>de</strong> profil care le vor valorifica .<br />
In perimetrul studiat ( fig.10 ), pe proprietatile benefiaciarului,<strong>de</strong>monstrate cu acte <strong>de</strong><br />
proprietate exista :<br />
- retele <strong>de</strong> antene <strong>de</strong> irigatii si canale majore pentru irigatii,<br />
- retele <strong>de</strong> electricitate,<br />
- conducte gaze,<br />
- zone protejate pentru vestigii <strong>de</strong> arheologie (movile, urme romane sec. III-IV), tumuli<br />
funerari .<br />
fig. 10 - Imaginea satelitara a amplasamentului (sursa Google Earth)<br />
Centralele eoliene vor fi amplasate respectind normele <strong>de</strong> pozitionare unele fata <strong>de</strong> altele<br />
si a distantelor <strong>de</strong> protectie fata <strong>de</strong> elementele construite sau protejate prin lege, ale zonei ;<br />
drumuri publice , retele <strong>de</strong> transport curent electric , canale si antene <strong>de</strong> irigatii ( conform<br />
18<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
preve<strong>de</strong>rilor din Norma Tehnica privind <strong>de</strong>limitarea zonelor <strong>de</strong> protectie si <strong>de</strong> siguranta<br />
aferente capacitatilor energetice , publicate in Monitorul Oficial , partea I , nr.<br />
865/18.12.2007)- Tabelul nr. 2 .<br />
TABEL nr.2 : Distante <strong>de</strong> siguranta aferente instalatiilor eoliene<br />
Denumirea obiectivului<br />
invecinat centralei eoliene<br />
Drumuri publice <strong>de</strong> interes<br />
national sau <strong>de</strong> interes ju<strong>de</strong>tean<br />
Distanta <strong>de</strong> protectie<br />
-m-<br />
1)<br />
Distanta <strong>de</strong><br />
siguranta<br />
-m-<br />
H2) + 3m3)<br />
De un<strong>de</strong> se masoara<br />
distanta <strong>de</strong><br />
siguranta<br />
4)<br />
Drumuri publice comunale ,drumuri<br />
publice vicinale, drumuri <strong>de</strong> utilitate<br />
privata<br />
Cai ferate<br />
1)<br />
1)<br />
5) 6)<br />
H2) + 3m7)<br />
4)<br />
4)<br />
LEA<br />
1)<br />
H2) + 3m<br />
4)<br />
Centrale eoliene 8)<br />
1)<br />
9)<br />
4)<br />
Linii aeriene <strong>de</strong> Tc<br />
Conducte supraterane <strong>de</strong> flui<strong>de</strong><br />
Inflamabile<br />
1)<br />
1)<br />
H2 + 3m<br />
H10) + 3m 11)<br />
4)<br />
4)<br />
Locuri si cladiri istorice<br />
1)<br />
1)<br />
4)<br />
Instalatii <strong>de</strong> extractie petrol si<br />
gaze naturale, <strong>de</strong> pompare<br />
1) H10) + 3m 11) 4)<br />
petrol , statii <strong>de</strong> reglare , masurare<br />
gaze naturale<br />
Poduri 1) H3) + 3m 12) 4)<br />
Baraje , diguri<br />
1)<br />
H2) + 3m<br />
4)<br />
Cladiri locuite<br />
1)<br />
H13)<br />
4)<br />
Cladiri cu substante inflamabile ,<br />
1)<br />
H2) + 3m<br />
4)<br />
cu pericol <strong>de</strong> explozie sau incendiu<br />
Aeroporturi<br />
1)<br />
14)<br />
4)<br />
Instalatii <strong>de</strong> emisie receptie Tc<br />
1)<br />
14)<br />
4)<br />
Zone cu flora sau fauna protejate<br />
1)<br />
14)<br />
4)<br />
Terenuri <strong>de</strong> sport omologate<br />
1)<br />
H2) + 3m<br />
4)<br />
Parcaje auto pe platforme in aer<br />
liber<br />
1) H2) + 3m 4)<br />
19<br />
Legenda :<br />
Tc – telecomunicatii<br />
NOTE :<br />
1) Conturul fundatiei pilonului <strong>de</strong> sustinere plus 0,2 m imprejur<br />
2) Inaltimea pilonului plus lungimea palei<br />
3) Distanta pana la axul drumului nu va fi mai mica <strong>de</strong> 50 m<br />
4) Se masoara <strong>de</strong> la marginea constructiei supraterane : pentru o amenajare cu mai<br />
multe aggregate ( ferma ) se consi<strong>de</strong>ra distanta <strong>de</strong> la agregatul cel mai apropiat <strong>de</strong><br />
obiectivul invecinat<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
5) Egala cu lungimea <strong>de</strong> pala , turbina mai putin <strong>de</strong> 30 m<br />
6) Distanta centralei eoliene fata <strong>de</strong> drumul <strong>de</strong> utilitate privata propriu nu se normeaza<br />
7) Distanta pana la axul caii ferate nu va fi mai mica <strong>de</strong> 100 m<br />
8) Amenajari eoliene cuprinzand unul sau mai multe agregate ( ferma ) apartinand altui<br />
operator economic<br />
9) Distanta dintre agregatul a carui zona <strong>de</strong> siguranta o stabilim si agregatul cel mai<br />
apropiat apartinand celelilate ferme eoliene va fie gala cu 7 x diametrul rotorului celui mai<br />
mare agregat , atunci cand acestea sunt dispuse pe directia vantului predominant, turbine<br />
4 x diametrul rotorului celui mai mare agregat , atunci cand acestea sunt dispuse<br />
perpendicular pe directia vantului predominant<br />
10) Inaltimea pilonului x 1,5 plus lungimea paletei<br />
11) daca obiectivul este ingradit , distanta <strong>de</strong> siguranta se masoara pana la ingradire<br />
12) dupa caz , se stabileste distanta H + 3m , daca peste pod trece un drum national, un<br />
drum ju<strong>de</strong>tean sau o cale ferata , tinandu-se seama si <strong>de</strong> notele 3) si 7), turbine o<br />
distanta egala cu lungime <strong>de</strong> o pala , darn u mai putin <strong>de</strong> 30 m , daca peste pod trece un<br />
drum comunal, un drum vicinal sau un drum <strong>de</strong> utilitate publica<br />
13) inaltimea pilonului x 3 ; aceasta distanta se poate reduce fata <strong>de</strong> zona <strong>de</strong> locuinte, cu<br />
acordul comunitatii locale , pana la o valoare minima egala cu inaltimea pilonului plus<br />
lungimea palei + 3m ; distanta instalatiei eoliene <strong>de</strong>stinata satisfacerii consumului propriu<br />
al unei zone va fi cel putin egala cu ianltimea pilonului plus lungimea palei + 3m ; distanta<br />
instalatiei eoliene proprii a unei locuinte nu se normeaza<br />
14) se stabileste cu avizul autoritatii competente , care sunt mentionate in certificatul <strong>de</strong><br />
urbanism .<br />
Amplasarea centralelor eoliene - elemente <strong>de</strong> regulament :<br />
Pe amplasamentul studiat s-au i<strong>de</strong>ntificat urmatoarele elemente <strong>de</strong> textura urbana<br />
care,conform Ordin 49/2007 al ANRE , trebuie protejate :<br />
- drumuri <strong>de</strong> exploatare, cu zona <strong>de</strong> interdictie <strong>de</strong> construire <strong>de</strong> 56,0m ( o lungime <strong>de</strong><br />
pala), <strong>de</strong> o parte si <strong>de</strong> cealalta a acestuia .<br />
- linii electrice LEA ,indiferent <strong>de</strong> tensiune,va avea o zona <strong>de</strong> interdictie cu latimea egala<br />
cu inaltimea pilonului, plus lungimea palei, plus 3 m, <strong>de</strong> o parte si <strong>de</strong> cealalta a retelei 178m.<br />
- drumuri <strong>de</strong> interes national , cu zona <strong>de</strong> protectie cu latimea egala cu inaltimea<br />
pilonului, plus lungimea palei , plus 3 m , <strong>de</strong> o parte si <strong>de</strong> cealalta a drumului, 178m.<br />
- distanta turbinelor fata <strong>de</strong> reteaua <strong>de</strong> gaze este <strong>de</strong> 56,0 m ;<br />
- distanta turbinelor fata <strong>de</strong> cel mai apropiat punct <strong>de</strong> limita intravilan este <strong>de</strong> 357 m.<br />
La aceste interdictii <strong>de</strong> adauga zona <strong>de</strong> protectie a tumulilor arheologici , cu raza <strong>de</strong><br />
500m .<br />
Pe amplasament exista un canal <strong>de</strong> irigatii ,pentru care nu sunt prevazute zone <strong>de</strong><br />
protectie in Ordinul 49/2007 ANRE 2007 .<br />
Pozitionarea centralelor eoliene a tinut cont <strong>de</strong> cerintele <strong>de</strong> securitate a cailor <strong>de</strong> acces si<br />
a celorlalte elemente construite sau <strong>de</strong> patrimoniu ale zonei .<br />
Prin acest Planul Urbanistic Zonal studiat se propune construirea unui parc eolian alcatuit<br />
din 23 centrale eoliene <strong>de</strong> tip GAMESA G90 cu o capacitate <strong>de</strong> 2.0 MW /turbina si/sau turbine<br />
VESTAS cu o capacitate <strong>de</strong> 3 MW/turbina .<br />
Caracteristicile tehnice ( tabelul3) ale turbinelor eoliene propuse a se monta sunt:<br />
Tabelul nr.3<br />
20<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
Turbina<br />
nr.<br />
Tip turbina Inaltime<br />
Pilon<br />
(m)<br />
Raza<br />
rotor<br />
(m)<br />
Inaltime<br />
maxima<br />
(m)<br />
1 G90-2 MW 105 45.0 150.0<br />
2 VESTAS<br />
3 MW<br />
119 56.0 175<br />
fig.11 - Plansa mo<strong>de</strong>l turbine ( sursa SC <strong>Enel</strong> Green Power Romania SRL )<br />
Părțile principale ale turbinelor eoliene ( fig.11 ) sunt :<br />
- rotorul cu cele trei pale ;<br />
- nacela cu generatorul , cutia <strong>de</strong> viteze si sistemul <strong>de</strong> comanda;<br />
- pilonul ( turnul ) cu diametrul la baza <strong>de</strong> 4,64 m ;<br />
- fundatia .<br />
21<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
In principiu, cele mai importante părți componente ale turbinelor eoliene( fig.12 ), sunt:<br />
fig. 12 - Partile componente ale turbinei eoliene ( sursa www.windpower.org )<br />
- butucul rotorului;<br />
- paletele cu lungime <strong>de</strong> 56 m ;<br />
- nacela;<br />
- pilonul;<br />
- arborele principal (<strong>de</strong> turație redusă);<br />
- multiplicatorul <strong>de</strong> turație cu roți dințate;<br />
- dispozitivul <strong>de</strong> frânare;<br />
- arborele <strong>de</strong> turație ridicată;<br />
- generatorul electric;<br />
- sistemul <strong>de</strong> răcire al generatorului electric;<br />
- sistemul <strong>de</strong> pivotare;<br />
- girueta;<br />
- anemometrul;<br />
- sistemul <strong>de</strong> control (controller).<br />
Sistemul eolian are un principiu simplu <strong>de</strong> functionare( fig.13 ) . Palele sunt puse in<br />
miscare <strong>de</strong> vant , iar acestea la randul lor activeaza generatorul turbinei. Pentru a multiplica<br />
viteza <strong>de</strong> actiune asupra axului central , in componenta sistemului gasim si un multiplicator <strong>de</strong><br />
viteza .<br />
22<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
BILANT TERITORIAL<br />
Fig . 13- Principiul <strong>de</strong> functionare al turbinei eoliene<br />
(sursa www.windpower.org )<br />
Bilantul teritorial este calculat pentru suprafata rezultata din insumarea parcelelor<br />
proprietate particulara.<br />
Suprafata studiata , in care sunt incluse si parcelele <strong>de</strong> amplasament este <strong>de</strong> 87,13 ha<br />
cu regim <strong>de</strong> inaltime <strong>de</strong> maxim 175,0 m.<br />
Tabelul 4. -Bilantul teritorial –teren agricol<br />
POT = 0.4% POT maxim=1%<br />
Aria studiata ca si reglementari , este <strong>de</strong> 871.300mp . Conform Ordonanta 27 /27 08<br />
2008, reglementarile stabilite in limitele PUZ , nu pot fi modificate timp <strong>de</strong> 1 an. Pentru a nu<br />
induce servituti pe terenurile invecinate parcelelor pe care vor fi centralelele eoliene din parcul<br />
studiat , s-a limitat zona <strong>de</strong> reglementari , numai in limita terenurilor proprietate a investitorului.<br />
Suprafete afectate <strong>de</strong> constructii pentru turbinele VESTAS V112 – 3,0MW<br />
-Turnul centralelor : 23 turbine x 20 mp = 460 mp<br />
23<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
-Suprafata construita 23 eoliene+ statie = 2960mp;<br />
-Suprafata trotuar – 1020mp;<br />
-Suprafete platforme :principale 30 000mp;<br />
- Suprafete platforme secundare 27600mp;<br />
Suprafata drumurilor din parcele ,care se vor amenaja ca accese la centrale :<br />
10781,45 ml x 5,5m = 59 298mp<br />
Totalul suprafetei <strong>de</strong> teren, pentru turbinele eoliene, care se va scoate <strong>de</strong>finitiv din circuitul<br />
agricol va fi <strong>de</strong> 63 278,0 mp .<br />
Obiectivul planului analizat il constituie analiza capacitatii <strong>de</strong> suport a <strong>mediu</strong>lui<br />
inconjurator din zona studiata si evaluarea impactului generat <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfasurarea viitoarelor<br />
activitati din parcul eolian .<br />
Prin Planul Urbanistic Zonal propus spre analiza se va avea in ve<strong>de</strong>re si urmatoarele<br />
aspecte :<br />
Schimbarea <strong>de</strong>stinatiei terenului , din extravilan , cu <strong>de</strong>stinatie agricola , in teren curticonstructii<br />
, in ve<strong>de</strong>rea amenajarii unui parc eolian ;<br />
Asigurarea compatibilatii functionale si a unor legaturi functionale cu celelalte zone ale<br />
localitatii <strong>Isaccea</strong> ;<br />
Asigurarea accesului rutier , a traficului local precum si a traficului <strong>de</strong> tranzit , in<br />
prezent si perspectiva ;<br />
Stabilirea cu exactitate a alinierilor si a regimului <strong>de</strong> inaltime aferent constructiilor ;<br />
Echiparea tehnico-edilitara corespunzatoare <strong>de</strong>zvoltarii zonei .<br />
2.2. Relatia cu alte planuri/programe :<br />
Energia a fost consi<strong>de</strong>rată mult timp ca fiind un domeniu reglementat exclusiv prin politici<br />
naționale şi cu o implicare directă a guvernelor naționale. Motivele pentru care s-a consi<strong>de</strong>rat<br />
normală această abordate sunt date <strong>de</strong>: monopolul natural pe care îl constituie activitățile <strong>de</strong><br />
transport şi distribuție în cadrul sectorului <strong>de</strong> energie, ceea ce permite integrarea facilă pe<br />
verticală, sub formă <strong>de</strong> monopoluri, a diferitelor activități; <strong>de</strong> rolul esențial pentru comunitate pe<br />
care îl joacă energia, fie ca resursă primară, fie ca energie electrică, motiv pentru care s-a simțit<br />
nevoia unui control strict guvernamental; <strong>de</strong> caracterul strategic, pentru orice economie, al<br />
sectorului <strong>de</strong> energie, în special energia electrică, gazul şi într-o măsură mai mică, petrolul.<br />
Aceste caracteristici au contribuit la crearea unei paradigme tradiționale în relația guvernindustrie<br />
pe tema energiei, care a dominat timp <strong>de</strong> <strong>de</strong>cenii, şi care se poate <strong>de</strong>scrie sub forma<br />
unui mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> organizare care implică controlul central asupra unei rețele <strong>de</strong> energie primară şi<br />
finală.<br />
Crizele <strong>de</strong> energie din anii 70 au condus la intervenții energice ale statelor industrializate<br />
în sectorul energetic. Pe agenda politică europeană a apărut o nouă problemă, şi anume aceea<br />
a siguranței în alimentarea cu energie. S-au inițiat programe costisitoare pentru construcția <strong>de</strong><br />
centrale nucleare şi s-au alocat subvenții pentru energiile alternative. S-a creat Agenția<br />
Internațională a Energiei, cu scopul <strong>de</strong> a supraveghea alocarea resurselor financiare şi a<br />
încuraja diversificarea formelor alternative <strong>de</strong> energie. In acelaşi timp, mo<strong>de</strong>st, au început să<br />
apară politicile naționale <strong>de</strong> energie şi agențiile <strong>de</strong> implementare. Totuşi, unele intervenții<br />
planificate în acest mod tradițional s-au dovedit grăbite sau chiar nefolositoare, <strong>de</strong> aceea<br />
24<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
capacitatea guvernelor singure <strong>de</strong> a interveni în politica <strong>de</strong> energie a început să fie pusă la<br />
îndoială.<br />
In istoria Comunităților Europene, politica <strong>de</strong> energie a fost mai <strong>de</strong>grabă nesemnificativă,<br />
<strong>de</strong>şi, paradoxal,două dintre tratatele <strong>de</strong> bază, Tratatul <strong>de</strong> constituire a Comunității Europene a<br />
Cărbunelui şi Oțelului (CECO) şiTratatul <strong>de</strong> constituire a Comunității Europene a Energiei<br />
Atomice (Euratom), se referă la energie. CECO, înființată prin Tratatul <strong>de</strong> la Paris în 1951, crea<br />
« <strong>de</strong> jure » o piață comună a cărbunelui, care până la urmă nu s-a <strong>de</strong>zvoltat şi spre alte direcții.<br />
Tratatul Euratom, încheiat la Roma în 1957, îşi are originea în criza petrolului din Suez din 1956.<br />
Tratatul şi-a propus, pe <strong>de</strong> o parte, reducerea <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nței față <strong>de</strong> importurile din Orientul<br />
Mijlociu, iar pe <strong>de</strong> alta, să ofere o contrapon<strong>de</strong>re la dominanța nucleară a SUA şi URSS ce<br />
începuse să se manifeste la acea vreme.<br />
Mai târziu, Euratom a încurajat <strong>de</strong>zvoltarea programelor nucleare naționale. O <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>re<br />
spre unele clarificări s-a făcut în 1964, când a fost încheiat un Protocol <strong>de</strong> Ințelegere între<br />
Statele Membre pe probleme <strong>de</strong> energie.<br />
Documentul atrăgea atenția asupra caracterului global al problemelor <strong>de</strong> energie şi<br />
asupra faptului că Tratatele Comunităților Europene acoperă acest sector într-o manieră necoordonată.<br />
Prima încercare <strong>de</strong> coordonare a făcut-o Comisia Europeană în 1967, printr-o<br />
Comunicare către Consiliul Miniştrilor, un<strong>de</strong> indica primele măsuri în construcția unei politici<br />
comune în acest domeniu. Actul Unic European (1987) a marcat un punct <strong>de</strong> turnură pentru<br />
piața unică, dar energia nu s-a bucurat <strong>de</strong> un interes special, pentru că, la acea vreme,<br />
guvernele nu erau dispuse să ce<strong>de</strong>ze o parte din controlul lor asupra monopolurilor naționale <strong>de</strong><br />
energie în favoarea <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rii către piață.<br />
Tratatul <strong>de</strong> la Maastricht încheiat în 1992 şi cunoscut sub numele <strong>de</strong> Tratatul UE, a adus<br />
unele completări la <strong>de</strong>finirea conceptului <strong>de</strong> piață internă a energiei (PIE), fără să includă un<br />
Capitol <strong>de</strong> Energie. Comisia Europeană a pregătit o propunere <strong>de</strong> capitol, care ar fi trebuit, între<br />
altele, să o investească cu anumite competențe în domeniu. Trei țări sau opus vehement acestei<br />
inițiative : Marea Britanie, Olanda şi Germania. Aceeaşi soartă a avut şi o altă propunere a<br />
Comisiei, referitoare la administrarea Cartei Energiei <strong>de</strong> către Direcția <strong>de</strong> Energie din cadrul CE.<br />
Propunerea <strong>de</strong> inclu<strong>de</strong>re a Capitolului Energie a fost repusă pe agenda următorului Tratat <strong>de</strong> la<br />
Amsterdam, din 1997, dar a fost încă o dată respinsă. Este interesant că Parlamentul European<br />
a fost un susținător puternic al Capitolului <strong>de</strong> Energie, adversarii ei fiind chiar Statele Membre.<br />
Tratatul UE a adus totuşi ceva nou pentru sectorul energie, lărgind aria <strong>de</strong> acțiune a principiului<br />
subsidiarității, valabil până la acea dată numai pentru chestiunile <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>. Principiul<br />
subsidiarității are o importanță specială în domeniul energiei, pentru că permite Comisiei să<br />
armonizeze raportul <strong>de</strong> forțe între Statele Membre şi instituțiile comunitare, utilizând ca<br />
instrument principal directiva. Aceasta, după cum se ştie, nu impune mecanisme rigi<strong>de</strong>, ci<br />
<strong>de</strong>fineşte un cadru care permite Statelor Membre să opteze pentru acele sisteme care se<br />
potrivesc cel mai bine resurselor naturale, profilului industrial şi politicilor <strong>de</strong> energie din fiecare<br />
țară în parte.<br />
Tratatul <strong>de</strong> la Amsterdam (1995) a consfințit pentru prima dată o initiațivă comunitară din<br />
domeniul energiei, anume Rețelele <strong>de</strong> Energie Trans-Europene (TENs), proiect care urmăreşte<br />
extin<strong>de</strong>rea rețelelor <strong>de</strong> transport, telecomunicații şi infrastructuri energetice pan-europene,<br />
dincolo <strong>de</strong> cadrul strict al Uniunii. Scopul acestor programe este <strong>de</strong> a mări capacitatea <strong>de</strong><br />
interconectare şi inter-operabilitatea rețelelor naționale, ca şi accesul la acestea, şi<br />
<strong>de</strong>asemenea, să lege zonele izolate şi periferice cu regiunile centrale ale Uniunii. Pentru<br />
administrarea acestor programe există o linie bugetară specială în bugetul Uniunii.<br />
25<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
Carta Europeană a Energiei<br />
La Consiliul European <strong>de</strong> la Dublin din 1990 s-a lansat i<strong>de</strong>a că refacerea economică în<br />
fostul spațiu comunist, ca şi siguranța în alimentarea cu energie a țărilor din spațiul comunitar, ar<br />
putea fi întărite printr-o colaborare în domeniul energiei. Aşa s-a născut Carta Europeană a<br />
Energiei, al cărui document final a fost semnat la Haga <strong>de</strong> către 51 <strong>de</strong> state, în <strong>de</strong>cembrie 1991.<br />
Cadrul legal <strong>de</strong> cooperare pentru a pune în practică principiile Cartei a fost realizat prin Tratatul<br />
Cartei Energiei. Acesta este un document multilateral semnat în <strong>de</strong>cembrie 1994 la Lisabona,<br />
având drept obiectiv „stabilirea unui cadru <strong>de</strong> promovare pe termen lung a colaborării în<br />
domeniul energiei” pe axa Est-Vest, pornind <strong>de</strong> la principiile Cartei Europene a Energiei. Tratatul<br />
se bazează pe respectarea principiilor Pieței Interne a Energiei şi reprezintă o extensie a<br />
acesteia la întreaga Europă şi mai <strong>de</strong>parte (Japonia este una din semnatare). O parte<br />
importantă a Tratatului se referă la eficiența energetică şi problemele <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>.<br />
Comerțul cu energie între părțile semnatare este guvernat, conform Tratatului, <strong>de</strong><br />
procedurile GATT, ceea ce înseamnă că țările semnatare trebuie să aplice aceste proceduri<br />
chiar dacă nu sunt parte a Acordului GATT sau OMC. Sunt prevăzute articole care stabilesc<br />
condițiile <strong>de</strong> concurență, transparență, suveranitate, taxare şi <strong>mediu</strong>, ca şi articole <strong>de</strong>dicate<br />
protecției investițiilor, 8 tranzitului <strong>de</strong> energie şi tratamentului aplicat disputelor. Tratatul a intrat<br />
în vigoare în anul 1998.<br />
Cartea Ver<strong>de</strong> a Energiei<br />
Comisia Europeană joacă un rol central în <strong>de</strong>zbaterea dintre diferiții actori <strong>de</strong> pe piața<br />
energiei, unii dintre ei dorind <strong>de</strong>scentralizarea, iar alții, dimpotrivă, aşa cum s-a văzut anterior.<br />
Prima comunicare a Comisiei Europene care abor<strong>de</strong>ază chestiunea unei politici<br />
energetice comune datează din 1995 şi s-a numit Cartea Ver<strong>de</strong> „For a European Union Energy<br />
Policy”. I-au urmat, în acelaşi an,Cartea Albă „An Energy Policy for the European Union”, apoi o<br />
nouă secvență <strong>de</strong> comunicări în 1996 şi 1997,numite „Green Paper for a Community Strategy –<br />
Energy for the Future: Renewable Sources of Energy”, respectiv„White Paper: Energy for the<br />
Future – Renewable sources of Energy”.<br />
Aceste documente stau la baza actualei politici energetice comune şi a legislației<br />
europene create pentru a o pune în practică. Complexitatea problemelor legate <strong>de</strong> producerea<br />
energiei, transportul si consumul energiei a crescut mult în ultimile <strong>de</strong>cenii, odată cu acutizarea<br />
problemelor globale <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>, schimbările climatice şi epuizarea resurselor naturale. Pe lângă<br />
acestea, Uniunea Europeană se confruntă cu câteva probleme specifice,între care cea mai<br />
serioasă este cea legată <strong>de</strong> <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nța accentuată față <strong>de</strong> resursele energetice <strong>de</strong> import.<br />
Aflată şi sub presiunea angajamentelor asumate prin Protocolul <strong>de</strong> la Kyoto, Comisia<br />
Europeană a lansat în anul 2000 cea <strong>de</strong>-a treia Carte Ver<strong>de</strong> „Spre o strategie europeană a<br />
siguranței în alimentarea cu energie”.<br />
<strong>Raport</strong>ul final asupra Cărții Verzi a Energiei, rezultat în urma unei <strong>de</strong>zbateri publice <strong>de</strong> o<br />
amploare fără prece<strong>de</strong>nt în ultimii 30 <strong>de</strong> ani, a fost prezentat <strong>de</strong> Comisia Europeană la 27 iunie<br />
2002. Un moment recent care a dat semnalul unei accelerări în <strong>de</strong>zvoltarea politicii <strong>de</strong> energie<br />
comună s-a petrecut la Consiliul European <strong>de</strong> la Barcelona (martie 2002), un<strong>de</strong> s-a <strong>de</strong>cis<br />
liberalizarea totală a pieței <strong>de</strong> energie electrică pentru consumatorii industriali şi comerciali<br />
începând cu anul 2004.<br />
Cartea Ver<strong>de</strong> a Securității Furnizării Energiei este primul studiu energetic cu a<strong>de</strong>vărat<br />
important realizat după anii ’70 în spațiul european şi reprezintă baza unei strategii energetice<br />
26<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
pe termen lung a Comunităților Europene. Scopul său nu a fost să prezinte soluții, ci să<br />
atenționeze asupra stării actuale a sectorului <strong>de</strong> energie,precum şi a implicațiilor şi consecintelor<br />
consumului <strong>de</strong> energie asupra economiei şi <strong>mediu</strong>lui înconjurător.<br />
Pentru a îmbunătăți siguranța în alimentarea cu energie şi a răspun<strong>de</strong> în acelaşi timp<br />
cerințelor <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> (în special în problema schimbărilor climatice şi a încălzirii planetei), Cartea<br />
Ver<strong>de</strong> evi<strong>de</strong>nțiază necesitatea ca sursele <strong>de</strong> energie regenerabilă să <strong>de</strong>vină o parte tot mai<br />
importantă din structura producției <strong>de</strong> energie. Până în 2010, proporția surselor regenerabile ar<br />
trebui să ajungă la 12 %, față <strong>de</strong> 6 % în 1998. Sursele convenționale <strong>de</strong> energie cu potențial<br />
poluant mai redus (păcură, gaz natural, energie nucleară) sunt reconsi<strong>de</strong>rate, în sensul <strong>de</strong> a<br />
sprijini, prin ele, <strong>de</strong>zvoltarea <strong>de</strong> noi resurse energetice. Pe <strong>de</strong> altă parte, grija pentru menținerea<br />
competiției pe piața energiei nu dă prea mult spațiu <strong>de</strong> manevră subvențiilor <strong>de</strong> stat <strong>de</strong>stinate<br />
stimulării producătorilor <strong>de</strong> energie din surse neconvenționale. Din acest motiv, Comisia<br />
Europeană consi<strong>de</strong>ră că este necesară o minimă armonizare în domeniul subvențiilor.<br />
Promovarea energiei verzi prin certificare sau printr-o reformă a taxelor <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> sunt<br />
două dintre cele mai vehiculate mo<strong>de</strong>le. Dezbaterea lansată <strong>de</strong> Cartea Ver<strong>de</strong> a conturat câteva<br />
directii <strong>de</strong> acțiune, după cum urmează:<br />
Managementul cererii <strong>de</strong> energie electrică. Consumul <strong>de</strong> energie va trebui să fie controlat<br />
şi dirijat, în<strong>de</strong>osebi prin monitorizarea atentă a eficienței energetice şi prin diversificarea surselor<br />
<strong>de</strong> energie primară.<br />
Stocurile <strong>de</strong> combustibil. În 2004, Uniunea lărgită va consuma peste 20% din productia<br />
mondială <strong>de</strong> petrol. Pentru siguranța în alimentarea cu combustibili energetici, este necesară<br />
asigurarea <strong>de</strong> stocuri strategice <strong>de</strong> petrol şi coordonarea utilizării acestora, ca şi solidaritatea<br />
între S/M pe timp <strong>de</strong> criză. O abordare similară există pentru stocurile <strong>de</strong> gaz. Siguranța<br />
alimentării. Pentru asigurarea siguranței în alimentare cu energie primară în Europa, s-a<br />
convenit crearea unui nou parteneriat energetic EU – Rusia, care va conține preve<strong>de</strong>ri legate <strong>de</strong><br />
siguranța rețelei,protecția investițiilor, proiecte majore <strong>de</strong> interes comun. Actualul Acord <strong>de</strong><br />
Parteneriat şi Cooperare UE-Rusia,semnat în <strong>de</strong>cembrie 1997 pe o durată <strong>de</strong> 10 ani, are o<br />
putere redusă, mult sub puterea Acordurilor Europene încheiate cu statele în curs <strong>de</strong> a<strong>de</strong>rare.<br />
Surse <strong>de</strong> energie noi si regenerabile. Acestea reprezintă în prezent doar 6 % din balanța<br />
energetică a UE.<br />
Dacă se păstează trendul, ele vor acoperi numai 9 % din totalul consumului până în 2030.<br />
Directiva privind promovarea energiei produse din surse <strong>de</strong> energie regenerabila,<br />
adoptată <strong>de</strong> Comisia Europeană în Noiembrie 2000, face un pas important spre atragerea<br />
interesului pentru investiții în surse alternative.<br />
Actul legislativ conține preve<strong>de</strong>ri ce fac referire la programe <strong>de</strong> sprijin nationale pentru<br />
producatorii <strong>de</strong> energie pe baza <strong>de</strong> surse energetice regenerabile, în condițiile acordării unor<br />
garanții <strong>de</strong> origine a electricității produse din aceste surse şi suportarea costurilor tehnice pentru<br />
racordarea la rețea a producătorilor <strong>de</strong> energie. Energia nucleară. Temerile legate <strong>de</strong> încălzirea<br />
planetei au schimbat percepția asupra energiei nucleare. Este un fapt recunoscut acela că<br />
folosirea energiei nucleare şi a celor regenerabile, împreună cu eficiența energetică crescută,<br />
conduc la limitarea efectului <strong>de</strong> seră al gazelor emise <strong>de</strong> combustibilii fosili. Abandonarea totală<br />
a energiei nucleare ar însemna ca 35 % din producția <strong>de</strong> energie electrică să fie acoperită din<br />
alte surse. De aceea, opțiunea nucleară ramâne <strong>de</strong>schisă statelor europene care o doresc.<br />
Totuşi, procesarea şi transportul <strong>de</strong>şeurilor radioactive rămâne o chestiune încă nerezolvată.<br />
Noile țări membre şi candidate care au reactoare vechi trebuie să le închidă sau să le<br />
27<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
mo<strong>de</strong>rnizeze, aşa cum este cazul grupurilor nucleare <strong>de</strong> la centrala Dukovany din Cehia sau<br />
Kozlodui din Bulgaria.<br />
Fiind un subiect <strong>de</strong> interes major, siguranța nucleară va face obiectul unor raportări<br />
regulate, se va elabora un standard <strong>de</strong> practici comune şi un mecanism european <strong>de</strong> control şi<br />
peer-review. Statele vor trebui să-şi construiască sisteme naționale <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a <strong>de</strong>şeurilor<br />
radioactive. Piața internă <strong>de</strong> energie. Este singura care poate asigura competiția sănătoasă şi<br />
garanta siguranța alimentării cu energie, întărind competitivitatea economiei europene, dar<br />
necesită capacități trans-frontaliere îmbunătățite. Comertul cu energie în UE. Comerțul acoperă<br />
doar 8 % în cazul energiei electrice, şi are încă nevoie <strong>de</strong> capacități <strong>de</strong> interconectare. Există un<br />
plan <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a infrastructurii <strong>de</strong> gaz şi rețele electrice, şi au fost i<strong>de</strong>ntificate mai multe<br />
proiecte <strong>de</strong>interes european. Conceptul global <strong>de</strong> siguranță în alimentare. Acest <strong>de</strong>zi<strong>de</strong>rat<br />
impune un efort <strong>de</strong> anticipație pe termen lung şi relații întărite cu terțe țări. Decuplarea<br />
consumului <strong>de</strong> creşterea economică, este o tendință a politicii comune <strong>de</strong> energie, prin care se<br />
încearcă reducerea sau stoparea influențelor negative ale sectorului <strong>de</strong> energie asupra <strong>mediu</strong>lui<br />
şi vieții sociale.<br />
Instrumentul recomandat este folosirea eficientă a energiei.<br />
Protecția <strong>mediu</strong>lui şi nevoia asigurării unei <strong>de</strong>zvoltări durabile (concept lansat la Rio), au<br />
fost argumentele reconsi<strong>de</strong>rării energiilor noi si regenerabile pentru producția la scară<br />
industrială. Uniunea Europeana s-a angajat prin Protocolul <strong>de</strong> la Kyoto să reducă emisia gazelor<br />
cu efect <strong>de</strong> seră cu 8 % până în 2008-2012. Şi totuşi, în anii imediat următori semnării<br />
documentului, nimic semnificativ nu s-a intîmplat. Una din țările care şi-a luat în serios<br />
angajamentele <strong>de</strong> la Kyoto a fost Germania, care mai mult <strong>de</strong>cât alte țări membre, şi-a impus un<br />
obiectiv extrem <strong>de</strong> ambițios prin reducerea emisiior <strong>de</strong> gaze cu efect <strong>de</strong> seră cu 21 %.<br />
Bazele unei Politici Energetice a Uniunii Europene a fost lansată în anul 2007 odată cu<br />
comunicarea către Consiliul European a documentului „O politică energetică pentru Europa”.<br />
Obiectivele Strategice ale UE în cadrul acestei politici energetice în perspectiva anului 2020 sunt<br />
<strong>de</strong> reducere a emisiilor <strong>de</strong> gaze cu efect <strong>de</strong> seră cu 30% în țările <strong>de</strong>zvoltate, cu un angajament<br />
<strong>de</strong> 20% pentru țările membre UE.<br />
Această strategie face parte din comunicatul ambițios al Comisiei Europene <strong>de</strong> a limita<br />
schimbările climatice cu 2 gra<strong>de</strong> până în anul 2020.<br />
În noiembrie 2008 Comisia Europeană a ieşit cu propunerea realizării Planului <strong>de</strong><br />
acțiune pentrusecuritate şi Solidaritate Energetică a Uniunii Europene şi a prezentat un<br />
pachet amplu pe problematicaenergiei pentru o nouă lansare a politicii <strong>de</strong> securitate<br />
energetică în Europa, care să susțină propunereațintelor energetice 20-20-20 care urma<br />
să fie propusă aprobării Statelor Membre în <strong>de</strong>cembrie 2008.<br />
În <strong>de</strong>cembrie 2008, Consiliul European a adoptat o politică integrată pentru energie şi<br />
schimbările climatice, care inclu<strong>de</strong> ținte ambițioase pentru anul 2020 care speră să aşeze<br />
Europa pe calea spre un viitor sustenabil cu reducerea carbonului, economii eficiente din punct<br />
<strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re energetic prin:<br />
Reducerea gazelor cu efect <strong>de</strong> seră cu 20% (față <strong>de</strong> anul 1990)<br />
Reducerea consumului <strong>de</strong> energie cu 20% prin creşterea eficienței energetice<br />
Acoperirea în proporție <strong>de</strong> 20% a consumului <strong>de</strong> enrgie din surse regenerabile.<br />
Prin Directiva 2001/77/EC privind „Promovarea energiei electrice produsa din surse<br />
regenerabile pe piata unica <strong>de</strong> energie”, statele membre adopta o politica <strong>de</strong> incurajare a<br />
productiei <strong>de</strong> energie electrica din surse regenerabile si <strong>de</strong> stimulare a agentilor economici care<br />
valorifica astfel <strong>de</strong> surse.<br />
28<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
Principalele directii <strong>de</strong> actiune ale Directivei 2001/77/EC constau in:<br />
- cresterea gradului <strong>de</strong> valorificare a surselor regenerabile <strong>de</strong> energie in productia <strong>de</strong><br />
energie electrica ;<br />
- stabilirea unei cote tinta a consumului <strong>de</strong> energie electrica produsa din surse<br />
regenerabile <strong>de</strong> energie;<br />
- adoptarea <strong>de</strong> proceduri a<strong>de</strong>cvate pentru finantarea investitiilor in sectorul surselor<br />
regenerabile <strong>de</strong> energie;<br />
- simplificarea procedurilor administrative privind implementarea proiectelor ce valorifica<br />
sursel regenerabile <strong>de</strong> energie.<br />
In Strategia Energetica a Romaniei in perioada 2007-2020 se mentioneaza ca<br />
« obiectivul general al <strong>de</strong>zvoltarii sectorului energetic il constituie acoperirea integrala a<br />
consumului intern <strong>de</strong> energie electrica si termica in conditii <strong>de</strong> crestere a securitatii energetice a<br />
tarii , <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare durabila si cu asigurarea unui nivel corespunzator <strong>de</strong><br />
competitivitate » .Pentru mentinerea acestei strategii Romania a lansat Programul casa ver<strong>de</strong>,<br />
programul <strong>de</strong> reabilitare termica a locuintelor, finantarea valorificarii resurselor regenerabile prin<br />
Programul Operational pentru Cresterea Competitivitatii Economice . Au fost adoptate masuri<br />
pentru asigurarea in<strong>de</strong>plinirii tintelor asumate pentru o pon<strong>de</strong>re <strong>de</strong> 33% a energiei regenerabile<br />
din totalul energiei electrice consumate, acordandu-se prioritate livrarii in retea a energiei<br />
provenite din surse regenerabile ( Legea nr. 220/2008).<br />
În Strategia Nationala pentru Dezvoltare Durabila a Romaniei – Orizonturi 2013-2020-<br />
2030 se mentioneaza : “ În ceea ce privesc sursele regenerabile <strong>de</strong> energie, conform<br />
pachetului legislativ prezentat <strong>de</strong> Comisia Europeana la 23 ianuarie 2008, România are obligatia<br />
sa elaboreze si sa prezinte Comisiei Europene un Plan National <strong>de</strong> Actiune cu precizarea<br />
obiectivelor privind pon<strong>de</strong>rea energiei din surse regenerabile în domeniile transporturilor,<br />
electricitatii, încalzirii si racirii, precum si a masurilor care urmeaza sa fie adoptate în ve<strong>de</strong>rea<br />
atingerii acestor obiective, pâna la 31 martie 2010. În conditiile în care obiectivul-tinta pe<br />
ansamblul Uniunii Europene este ca 20% din totalul consumului <strong>de</strong> energie sa provina din surse<br />
regenerabile în anul 2020, obiectivul urmarit <strong>de</strong> România este mult mai ambitios: circa 33% la<br />
nivelul anului 2010. Se urmareste ca, în 2010, circa 12% din consumul intern brut <strong>de</strong> energie sa<br />
fie acoperit din surse regenerabile. Aplicarea sistemului „certificatelor verzi” va spori pon<strong>de</strong>rea<br />
energiei electrice produse din surse regenerabile la 9-10% din consumul final <strong>de</strong> energie<br />
electrica raportat la cantitatea <strong>de</strong> electricitate vânduta consumatorilor, având în ve<strong>de</strong>re ca<br />
mecanismul centralizat <strong>de</strong> tranzactionare, Piata Certificatelor Verzi, functioneaza înca din anul<br />
2005. De asemenea, legislatia în domeniu preve<strong>de</strong> ca furnizorii sunt obligati sa achizitioneze<br />
anual un numar <strong>de</strong> certificate verzi egal cu produsul dintre valoarea cotei obligatorii si cantitatea<br />
<strong>de</strong> energie electrica furnizata anual consumatorilor finali “.<br />
In MasterPlanul Rezervatiei Biosferei Delta Dunarii , cap. 5.3.7.2. Energii<br />
neconventionale in RBDD : “ Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al energiilor neconventiale folosite (energia<br />
eoliană, solară şi, <strong>de</strong>loc neglijabilă, cea hidraulică - pentru că au existat şi mori <strong>de</strong> apă) se<br />
poate spune că, în întreaga Dobroge (implicit în Delta Dunării), dintre toate tipurile cea mai<br />
folosita a fost cea eoliana, pentru instalațiile <strong>de</strong> măcinat. Morile <strong>de</strong> vânt au cunoscut cea mai<br />
mare răspândire – lucru firesc dacă luăm în consi<strong>de</strong>rare condițiile geografice <strong>de</strong>osebite <strong>de</strong> aici.<br />
Vânturile nu încetează aproape tot timpul anului, ceea ce explică <strong>de</strong> ce Dobrogea, în trecut, era<br />
29<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
numită “țara morilor <strong>de</strong> vânt”.Există preocupări atât la nivel mondial, cât şi la noi în țară, pentru<br />
utilizarea in special a energiei eoliene , care poate fi folosita in Delta Dunarii cu mari succese.<br />
Principalele zone favorabile din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re a energiei eoliene, sunt: partea nordică a<br />
litoralului Mării Negre, cu viteze medii multianuale ale vântului <strong>de</strong> Vm = 5-7m/s; zonele <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>aluri şi podişuri din Dobrogea <strong>de</strong> Nord, cu Vm = 5,5m/s. În aceste zone au fost i<strong>de</strong>ntificate<br />
amplasamente favorabile, în special în zona interioară a <strong>de</strong>ltei (atât pe grinduri, cât şi în zone<br />
acoperite cu apă) şi în zonele limitrofe litoralului Mării Negre, un<strong>de</strong> ar putea fi instalate capacități<br />
energetice <strong>de</strong> cca. 1.200-1.500MWe, pe terenurile neproductive agricol “.<br />
Amplasarea obiectivului este oportuna <strong>de</strong>oarece in zona vanturile sunt prezente tot anul,<br />
cu intensitati care pot fi luate in consi<strong>de</strong>rare pentru infiintarea unor parcuri eoliene. Conform<br />
datelor statistice , in zona vanturile au o intensitate <strong>de</strong> 7,2 m/s .<br />
Alte planuri aflate in diverse etape <strong>de</strong> parcurgere a procedurii <strong>de</strong> obtinere a actelor <strong>de</strong><br />
reglementare din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al protectiei <strong>mediu</strong>lui sunt :<br />
o SC WIND NOVO SRL- parc eolian <strong>Isaccea</strong> 24 turbine ;<br />
o SC EOLIAN CENTER SRL- parc eolian <strong>Isaccea</strong> -3 turbine ;<br />
o SC GALROM CONSTRUCT SRL – parc eolian <strong>Isaccea</strong>- 16 turbine ;<br />
o SC WIND NOVO SRL –parc eolian Niculitel ( 13 turbine );<br />
o SC ELECTRICE RENOVATA VISION SRL ( 58 turbine )<br />
o SC ENERGY SKY SRL – parc eolian Frecatei ( 47 turbine ) .<br />
Distantele cele mai mici dintre PUZ-urile analizate sunt cele fata SC Wind Novo<br />
SRL <strong>Isaccea</strong> , care a <strong>de</strong>pus la Agentia pentru Protectia Mediului Tulcea Studiul <strong>de</strong><br />
Evaluare A<strong>de</strong>cvata si <strong>Raport</strong>ul <strong>de</strong> Mediu . In aceste documente se face referire la faptul<br />
ca s-a analizat impactul cumulat al celor doua parcuri , concluzia fiind ca<br />
implementarea celor doua planuri nu <strong>de</strong>paseste capacitatea <strong>de</strong> suport a zonei .<br />
30<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
3.ASPECTELE RELEVANTE ALE STARII ACTUALE A MEDIULUI SI ALE<br />
EVOLUTIEI SALE PROBABILE IN SITUATIA NEIMPLEMENTARII PLANULUI<br />
SAU PROGRAMULUI PROPUS<br />
3.1. Introducere<br />
Zona studiata prin PUZ are urmatoarele caracteristici :<br />
Regimul juridic :<br />
o Amplasament : cconform PUG-ului oras <strong>Isaccea</strong> si regulamentului aferent , se<br />
afla in extravilanul orasului <strong>Isaccea</strong> .<br />
o Tipul <strong>de</strong> proprietate : teren proprietate persoane fizice si juridice , domeniu<br />
public al orasului .<br />
o Servituti existente : amplasamentul se afla la limita unor vestigii arheologice<br />
protejate , conducte <strong>de</strong> gaze , retea irigatii , linii electrice aeriene .<br />
Regimul economic :<br />
o Folosinta actuala a terenurilor : drumuri <strong>de</strong> exploatare , drum national, canale,<br />
teren arabil , conform incadrarii cadastrale .<br />
o Destinatia propusa : conform Planului Urbanistic General aprobate cai <strong>de</strong><br />
circulatie, terenuri agricole extravilan .<br />
3.2. Starea actuala a <strong>mediu</strong>lui<br />
Clima ju<strong>de</strong>tului Tulcea – este continental excesiva, cu precipitatii reduse (sub 400 mm/an),<br />
cu umiditate atmosferica ridicata in zona <strong>de</strong>ltei, veri calduroase, ierni reci, marcate a<strong>de</strong>sea<br />
<strong>de</strong> viscole, amplitudini mari <strong>de</strong> temperatura (43,3 0 C). apropierea <strong>de</strong> zona continentala a<br />
Rusiei aduce aer rece care vine <strong>de</strong> la nord-est spre sud-vest, rezultand un vant numit Crivat,<br />
care aduce ierni foarte reci, cateodata inghetand chiar Dunarea si Delta pe o perioada <strong>de</strong><br />
doua-trei luni. In vara vanturile puternice aduc aer cald si uscat care usuca pamantul si<br />
transforma solul in praf. Temperaturile sunt mai scazute in vest, in zona <strong>de</strong> <strong>de</strong>al, in timp ce<br />
pe tarm (Sulina), briza marii aduce aer cald si umed, inregistrandu-se cele mai ridicate<br />
temperaturi pe timp <strong>de</strong> iarna din tara.<br />
Elementul principal al climei il constituie precipitatiile <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> reduse, (aproape<br />
jumatate din teritoriul respectiv are valori medii anuale sub 400 mm ), fapt care se reflecta<br />
printr-o ariditate accentuata. Media anuala a temperaturii aerului reflecta stransa legatura cu<br />
factorii amintiti, izoterma <strong>de</strong> 10 ○ C fiind cea care contureaza zona masivelor muntos<strong>de</strong>luroase,<br />
iar cea <strong>de</strong> 11 ○ C care separa <strong>de</strong>lta si complexul Razim <strong>de</strong> restul ju<strong>de</strong>tului.<br />
Frecventa si viteza medie a vanturilor, analizate dupa datele existente sunt variabile.<br />
Analizate pe anotimpuri, vanturile <strong>de</strong> nord sunt mai frecvente iarna, vara adaugandu-se cele<br />
<strong>de</strong> vest si nord-vest sau sud-est. Primavara reprezinta sezonul cel mai agitat, iar vara, cel<br />
mai calm. Datorita schimbului <strong>de</strong> aer dintre uscat si mare, vanturile cresc in frecventa si<br />
intensitate spre litoral, fapt evi<strong>de</strong>ntiat <strong>de</strong> sca<strong>de</strong>rea calmului <strong>de</strong> la 38,8 la 11,7, ca si <strong>de</strong> la vara<br />
la iarna, aparand astfel o circulatie locala cunoscuta sub numele <strong>de</strong> brize.<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> 31
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
Geomorfologia - Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re geomorfologic, teritoriului ju<strong>de</strong>tului Tulcea<br />
constituie o unitate specifica, cu totul aparte <strong>de</strong> restul teritoriului tarii, care face parte din<br />
unitatea tectonica intitulata Dobrogea <strong>de</strong> Nord sau Horstul Dobrogean. Aceasta este<br />
marginita la Vest si Nord <strong>de</strong> Dunare, la Est <strong>de</strong> Marea Neagra, iar la Sud este separata prin<br />
linia tectonica Peceneaga –Camena <strong>de</strong> Dobrogea <strong>de</strong> Sud.<br />
Alcatuirea geologica a Dobrogei <strong>de</strong> Nord este foarte complexa, fiind formata din<br />
<strong>de</strong>pozite geologice vechi, apartinand ca varsta Paleozoicului si Mezozoicului.<br />
Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re structural apartine Platformei Dobrogei. Falia Galati - Tulcea -<br />
Mahmudia separa compartimentul scufundat al <strong>de</strong>presiunii predobrogene, corespunzator<br />
luncii si Deltei Dunarii, <strong>de</strong> compartimentul mai ridicat din sud, respectiv Dobrogea <strong>de</strong> Nord.<br />
La randul sau acesta este <strong>de</strong>limitat prin falia Peceneaga – Camena <strong>de</strong> compartimentul<br />
Dobrogei Centrale, situat la limita sudica a ju<strong>de</strong>tului .<br />
Fig.14-Harta solurilor Dobrogei<br />
Lunca si Delta Dunarii au un fundament cristalin, faliat, peste care se dispun <strong>de</strong>pozite<br />
triasice, jurasice, samatiene, pliocene si apoi formatiunile <strong>de</strong> lunca si <strong>de</strong>ltaice cuaternare<br />
(argile, maluri, nisipuri).<br />
Procese geomorfologice actuale si <strong>de</strong>gradarea terenurilor – in zona geografica<br />
un<strong>de</strong> se doreste amplasarea parcului eolian , diversitatea si intensitatea proceselor actuale<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> 32
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
este in general redusa , activitatea maxima avand loc in timpul ploilor torentiale din lunile <strong>de</strong><br />
vara , <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> frecvente pentru Dobrogea. Ca specifice , se remarca eroziunea in<br />
suprafata si procesele fluvio-torentiale .<br />
Geologia – ju<strong>de</strong>tul Tulcea inclu<strong>de</strong> cele mai vechi ( sisturile verzi din Podisul Casimcei)<br />
si cele mai noi ( <strong>de</strong>pozitele <strong>de</strong>ltaice ) formatiuni <strong>de</strong> pe teritoriul tarii . Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re<br />
structural apartine Platformei Dobrogei . Falia Galati- Tulcea-Mahmudia separa<br />
compartimentul scufundat al <strong>de</strong>presiunii predobrogene , corespunzator luncii si Deltei<br />
Dunarii, <strong>de</strong> compartimentul mai ridicat din sud , respective Dobrogea <strong>de</strong> Nord. La randul sau<br />
acesta este <strong>de</strong>limitat prin falia Peceneaga – Camena <strong>de</strong> compartimentul Dobrogei Centrale,<br />
situat la limita sudica a ju<strong>de</strong>tului .<br />
Lunca si Delta Dunarii au un fundament cristalin, faliat, peste care se dispun <strong>de</strong>pozite<br />
triasice , jurasice, samatiene, pliocene si apoi formatiunile <strong>de</strong> lunca si <strong>de</strong>ltaice cuaternare<br />
( argile,maluri,nisipuri ).<br />
Dobrogea <strong>de</strong> Nord se imparte la randul ei in trei subunitati :<br />
o Masivul hercinic al Macinului format din sisturi cristaline epi- si mezometamorfice si<br />
roci sedimentare paleozoice ( sisturi argiloase , calcare, cuartite , conglomerate, gresii )<br />
strapunse <strong>de</strong> massive granitoi<strong>de</strong> ;<br />
o Zona Tulcei , peste al carei fundament cristalin se gasesc formatiuni sedimentare si<br />
<strong>de</strong> diabaze ( Podisul Niculitel ) ;<br />
o Podisul Babadag , cu un fundament Paleozoic si triasic peste care se dispun<br />
formatiuni sedimentare predominant cretacice ( pietrisuri,calcare,conglomerate).<br />
Dobrogea Centrala , care ocupa partea <strong>de</strong> sud a ju<strong>de</strong>tului este constituita dintr-un<br />
soclu cristalin ( sisturi cristaline mezamorfice si sisturi verzi ) peste care se dispun formatiuni<br />
sedimentare jurasice ( predominant calcaroase ) si cretacice ( pietrisuri ).<br />
Intreaga unitate a Dobrogei <strong>de</strong> Nord (fig.14 ), cu exceptia culmilor inalte din muntii<br />
Macinului si a unor varfuri si abrupturi izolate este acoperita <strong>de</strong> o cuvertura aproape continua<br />
<strong>de</strong> loess si <strong>de</strong>pozite loeesoi<strong>de</strong> .<br />
Riscuri naturale : inundatii , alunecari <strong>de</strong> teren ,cutremure<br />
Riscurile naturale sunt <strong>de</strong>finite ca fiind eventuale pericole, mai mult sau mai putin<br />
previzibile. Din cadrul riscurilor naturale fac parte inundatiile, alunecarile <strong>de</strong> teren,<br />
cutremurele.<br />
Inundatiile constituie fenomene naturale care au existat dintot<strong>de</strong>auna si vor continua<br />
sa existe. Ele sunt consecinta unor fenomene climatologice aflate sub influenta conditiilor<br />
geologice, geomorfologice, <strong>de</strong> relief, <strong>de</strong> sol si <strong>de</strong> vegetatie; pe cat posibil, interventia omului<br />
in procesele naturale trebuie sa fie limitata, compensata, iar in viitor evitata.<br />
Consi<strong>de</strong>rand evolutia si tendintele in producerea fenomenului <strong>de</strong> inundatii si, mai ales,<br />
consecintele acestui fenomen, a rezultat clar, ca se impun schimbari in modul <strong>de</strong> abordare a<br />
problemei apararii impotriva inundatiilor, trecand <strong>de</strong> la formele <strong>de</strong>fensive <strong>de</strong> actiune la cele<br />
<strong>de</strong> gestionare, <strong>de</strong> management al riscului la inundatii. Experienta a numeroase lucrari <strong>de</strong><br />
aparare, inclusiv al unora executate in Romania, al caror scop a fost acela al unei protectii<br />
totale impotriva inundatiilor, arata, ca ele au avut si au efecte negative asupra zonelor din<br />
aval, cat si a celor din amonte si din zonele adiacente. Coridoarele cursurilor <strong>de</strong> apa au fost<br />
a<strong>de</strong>sea fragmentate, zonele ripariene, zonele ume<strong>de</strong>, au fost <strong>de</strong>spartite <strong>de</strong> cursurile <strong>de</strong> apa.<br />
Efectele nu au intarziat sa apara. Un<strong>de</strong>le <strong>de</strong> viitura sunt <strong>de</strong>zatenuate, creste cantitatea <strong>de</strong><br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> 33
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
nutrienti si substante organice in apa, creste temperatura apei, echilibrul cursului <strong>de</strong> apa este<br />
rupt, numarul habitatelor este redus si ca urmare are loc reducerea numarului <strong>de</strong> specii si a<br />
biodiversitatii.<br />
Astazi se cunoaste cu precizie faptul ca activitatile umane, cu interventiile antropice in<br />
procesele naturale, au modificat consi<strong>de</strong>rabil situatia in aproape toate bazinele hidrografice.<br />
Desi inundatiile constituie un fenomen natural, ele pot fi intensificate ca urmare a <strong>de</strong>teriorarii<br />
<strong>mediu</strong>lui inconjurator, ca, spre exemplu, modificarea sistemelor <strong>de</strong> colectare a apelor prin<br />
urbanizare, practici agricole ina<strong>de</strong>cvate, <strong>de</strong>spaduriri. Este una dintre cauzele pentru care, in<br />
multe situatii, impactul inundatiilor, exprimat in termeni <strong>de</strong> viata si sanatate umana, dar si in<br />
pier<strong>de</strong>ri economice, a crescut. Ca urmare, actiunile <strong>de</strong> protectie impotriva inundatiilor nu se<br />
mai pot limita la protectia izolata a unor bunuri si obiective in fata unui anumit pericol local <strong>de</strong><br />
inundare. De aceea, in ultimii ani, s-a impus tot mai mult un nou mod <strong>de</strong> abordare a<br />
problemei apararii impotriva inundatiilor.<br />
Ultima inundatie inregistrata in zona Ciulnet-isaccea a avut loc in aprilie 2006. Debitul<br />
maxim, al fluviului Dunarea, la intrarea in tara, inregistrat in data <strong>de</strong> 15.04.2006, a masurat<br />
15.800 mc/s, comparabil cu cel inregistrat in anul 1895 si s-a datorat cantitatilor mari <strong>de</strong><br />
precipitatii cazute care s-au suprapus peste topirea stratului foarte important <strong>de</strong> zapada din<br />
Muntii Padurea Neagra, revarsarea Dunarii afectand si alte state europene precum Austria,<br />
Germania, Cehia, Ungaria.<br />
Fig.15 - Cotele fluviului Dunarea<br />
Nivelurile inregistrate in aprile 2006 la Dunare au <strong>de</strong>pasit cele mai mari niveluri<br />
inregistrate dupa indiguirea Dunarii, in anii 1970 si 1981, iar coronamentele digurilor au fost<br />
<strong>de</strong>pasite in anumite zone cu pana la 20 cm (<strong>de</strong>bitul maxim la intrarea in tara inregistrat in<br />
anul 1970 a fost <strong>de</strong> 14.600 mc/s).<br />
Acest lucru a condus la cedarea digurilor longitudinale a incintelor Ghidici-Rast-Bistret,<br />
Bechet-Dabuleni (jud. Dolj), Oltenita-Surlari-Dorobantu (jud.Calarasi), Oltina (jud. Constanta),<br />
Ostrov-Peceneaga si Ciulinet-<strong>Isaccea</strong> (jud.Tulcea).<br />
Gestionarea riscului la inundatii inseamna aplicarea unor politici, proceduri si practici<br />
avand ca obiective i<strong>de</strong>ntificarea riscurilor, analiza si evaluarea lor, tratarea, monitorizarea si<br />
reevaluarea riscurilor in ve<strong>de</strong>rea reducerii acestora astfel incat comunitatile umane, toti<br />
cetatenii, sa poata trai, munci si sa-si satisfaca nevoile si aspiratiile intr-un <strong>mediu</strong> fizic si<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> 34
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
social durabil.<br />
Riscul la inundatii este caracterizat prin natura si probabilitatea sa <strong>de</strong> producere,<br />
gradul <strong>de</strong> expunere al receptorilor (numarul populatiei si al bunurilor), susceptibilitatea la<br />
inundatii a receptorilor si valoarea acestora, rezultand implicit ca pentru reducerea riscului<br />
trebuie actionat asupra acestor caracteristici ale sale.<br />
Problema esentiala in managementul riscului la inundatii este aceea a riscului<br />
acceptat <strong>de</strong> populatie si <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>nti, stiut fiind ca nu exista o protectie totala impotriva<br />
inundatiilor (risc zero), dupa cum nu exista nici un consens asupra riscului acceptabil. in<br />
consecinta, riscul acceptabil trebuie sa fie rezultatul unui echilibru intre riscul si beneficiile<br />
atribuite unei activitati ca urmare a reducerii riscului la inundatii sau a unei reglementari<br />
guvernamentale. Pentru zonele urbane se adopta conceptul ca pe termen lung, acestea vor<br />
fi aparate la o frecventa medie <strong>de</strong> aparitie a viiturii <strong>de</strong> odata la 100 <strong>de</strong> ani, pentru a asigura o<br />
<strong>de</strong>zvoltare durabila a localitatilor.<br />
Diminuarea pagubelor si a pier<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong> vieti omenesti ca urmare a inundatiilor nu<br />
<strong>de</strong>pin<strong>de</strong> numai <strong>de</strong> actiunile <strong>de</strong> raspuns intreprinse in timpul inundatiilor, actiuni abordate<br />
uneori separat, sub <strong>de</strong>numirea <strong>de</strong> managementul situatiilor <strong>de</strong> urgenta. Diminuarea<br />
consecintelor inundatiilor este rezultatul unei combinatii ample, dintre masurile si actiunile<br />
premergatoare producerii fenomenului, cele <strong>de</strong> management din timpul <strong>de</strong>sfasurarii<br />
inundatiilor si cele intreprinse post inundatii (<strong>de</strong> reconstructie si invataminte <strong>de</strong>prinse ca<br />
urmare a producerii fenomenului).<br />
Pe amplasament nu exista cursuri <strong>de</strong> apa permanente , motiv pentru care riscul <strong>de</strong><br />
inundatie este minim . Zona studiata se afla la cca 2,5 km <strong>de</strong> fluviul Dunarea .<br />
Riscul aparitiei unor alunecari <strong>de</strong> teren este <strong>de</strong> asemenea minim avand in ve<strong>de</strong>re<br />
faptul ca terenurile pe care se vor amplasa turbinele eoliene au pante line .<br />
Cutremure : Pentru scopuri generale <strong>de</strong> apreciere a seismicitatii teritoriului , exista o<br />
zonare seismica conform SR 11100-1:1993 ( Zonarea seismica. Macrozonarea teritoriului<br />
Romaniei), fig.16. Pe aceasta harta <strong>de</strong> intensitati , cifrele 6 si 9 exprima intensitati pe scara<br />
MSK , indicele <strong>de</strong> la baza lor exprima o perioada medie <strong>de</strong> revenire ( ex. Indice 1 pentru<br />
minimum 50 <strong>de</strong> ani , respectiv indice 2 pentru o perioada medie <strong>de</strong> revenire <strong>de</strong> minimum 100<br />
<strong>de</strong> ani a intensitatii respective .<br />
Fig.16 - Zonarea seismica a teritoriului Romaniei - scara MSK conf. SR 11100 - 1:1993 Zonarea<br />
seismica. Macrozonarea teritoriului Romaniei ( Elaborator UTCB )<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> 35
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
fig .17 - Zonarea teritoriului Romaniei in termini <strong>de</strong> valori <strong>de</strong> varf ale acceleratiei terenului pentru proiectare<br />
ag pentru cutremure avand intervalul <strong>mediu</strong> <strong>de</strong> recurenta IMR = 100 ani ( Elaborator UTCB )<br />
In ianuarie 2007 a intrat in vigoare Codul P.100-1/2006 cu alt tip <strong>de</strong> harti <strong>de</strong> zonare<br />
seismica in care hazardul seismic pentru proiectare este <strong>de</strong>scris <strong>de</strong> valoarea <strong>de</strong> varf a<br />
acceleratiei orizontale a terenului ag <strong>de</strong>terminate pentru intervalul <strong>mediu</strong> <strong>de</strong> recurenta <strong>de</strong><br />
referinta ( IMR ) <strong>de</strong> 100 <strong>de</strong> ani, corespunzator starii limita ultime, valoare numita in cod “<br />
acceleratia terenului pentru proiectare “ ( Fig . 17 ).<br />
Fig. 18 - Zonarea teritoriului Romaniei în termeni <strong>de</strong> perioada <strong>de</strong> control (colt),<br />
Tc a spectrului <strong>de</strong> răspuns. Cod P100-1/2006 ( Elaborator UTCB )<br />
Perioada <strong>de</strong> control ( colt) Tc a spectrului <strong>de</strong> raspuns reprezinta granite dintre zona<br />
( palierul )<strong>de</strong> valori maxime in spectrul acceleratiei absolute si zona(palierul) <strong>de</strong> valori<br />
maxime in spectrul <strong>de</strong> viteze relative. Tc se exprima in secun<strong>de</strong> . In conditiile seismice si <strong>de</strong><br />
teren din Romania , pentru cutremure avand IMR = 100 ani , codul reda zonarea pentru<br />
proiectare a teritoriului Romaniei in termeni <strong>de</strong> perioada <strong>de</strong> control (colt),Tc, a spectrului <strong>de</strong><br />
raspuns obtinuta pe baza datelor instrumentale existente pentru componentele orizontale ale<br />
miscarii seismice ( Fig .18 )<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> 36
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
Reteaua hidrografica – este saraca fiind tributara Dunarii ( cursuri scurte). Vaile sunt<br />
largi , unele din ele avand doar temporar apa . Amplasamentul mentionat in Certificatul <strong>de</strong><br />
urbanism nr. 14/2069/2010 nu este strabatut <strong>de</strong> cursuri <strong>de</strong> apa permanente, configuratia<br />
terenului poate sa favorizeze aparitia unor cursuri <strong>de</strong> apa nepermanente , datorita existentei<br />
unei ravene care strabate zona <strong>de</strong> la Est la Sud-Vest .<br />
Produsele <strong>de</strong> eroziune sunt transportate pe distante scurte pana la baza pantei si sunt<br />
numai partial antrenate in lungul unor vai cu apa .<br />
Vaile largi , acoperite cu o cuvertura groasa <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozite loessoi<strong>de</strong> si <strong>de</strong>luvial –<br />
proluviale, mascheaza aproape in totalitate <strong>de</strong>pozitele mai vechi . Din aceasta cauza<br />
<strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rile se gasesc numai pe crestele <strong>de</strong>alurilor sau in lungul versantilor abrupti .<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> 37
PUZ – “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD ELECTRIC SI RACORDARE LA<br />
SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
__________________________________________________________________________<br />
Resursele naturale ale ju<strong>de</strong>tului Tulcea :<br />
Flora si fauna ju<strong>de</strong>tului sunt <strong>de</strong> o mare varietate, unele fiind unicate sau chiar curiozitati ale naturii.<br />
Fig. 19-resurse turistice din jud. Tulcea ( sursa Consiliul Ju<strong>de</strong>tean Tulcea ):<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> 38
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Resursele subsolului :sunt reprezentate <strong>de</strong> roci vulcanice <strong>de</strong> natura porfirica si<br />
granite din care rezulta prin prelucrare cribluri si nisip .Sunt exploatate porfirele din <strong>de</strong>alul<br />
Consul, Carjelari si Camena ;granitele din zona Macin ,Turcoaia, Cerna .Calcarele sunt<br />
exploatate ca roci <strong>de</strong> constructii in carierele Zebil, Bididia,Trei Fantani, Malcoci Sud. Calcarele<br />
dolomitice <strong>de</strong> la Mahmudia sunt exploatate pentru Si<strong>de</strong>x Galati.<br />
Ca roci ornamentale se exploateaza calcare grezoase <strong>de</strong> la Baschioi, calcare dolomitice <strong>de</strong> la<br />
Mahmudia, Carjelari si Codru Babadag. Din zona Colinele Niculitel se exploateaza roci bazice,<br />
utilizate in lucrari <strong>de</strong> constructie <strong>de</strong> drumuri si cai ferate.<br />
Resursa <strong>de</strong> sol este tot atat <strong>de</strong> importanta ca si resursa <strong>de</strong> apa. In ju<strong>de</strong>tul Tulcea<br />
reprezentative sunt : terenurile arabile, viile, livezile si gradinile, pasunile si fanetele.<br />
Fondul forestier al ju<strong>de</strong>tului reprezinta in primul rand o valoare ecologica ,<br />
ecosistemele forestiere fiind caracterizate printr-o flora si o fauna <strong>de</strong> o diversitate aparte. In al<br />
doilea rand o valoare economica si sociala ridicata, concretizata prin masa lemnoasa, ce poate<br />
fi exploatata, prin fondul cinegetic si prin conditiile ce le ofera turismului.<br />
Delta Dunarii constituie una dintre cele mai intinse zone ume<strong>de</strong> din lume - ca habitat al<br />
pasarilor acvatice, cea mai vasta zona <strong>de</strong> stufarisuri compacte <strong>de</strong> pe Pamant si un a<strong>de</strong>varat<br />
muzeu al biodiversitatii.<br />
Resurse naturale regenerabile in ju<strong>de</strong>tul Tulcea : datorita climei , ju<strong>de</strong>tul Tulcea are<br />
un potential eolian si solar superior altor ju<strong>de</strong>te din Romania , vanturile predominante avand<br />
viteze <strong>de</strong> peste 7 m/s , un numar <strong>de</strong> 270-280 zile/an , iar durata <strong>de</strong> stralucire a soarelui<br />
( 2180-2260 ore/an ) si radiatia solara ( 13,5 MJ/cm 2 /zi ).<br />
39 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
3.3. Starea <strong>mediu</strong>lui in cazul neimplementarii planului/programului –<br />
Alternativa zero<br />
3.3.1 Calitatea factorilor <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> in Alternativa zero<br />
3.3.1.1. Calitatea aerului<br />
Zona in care se va amplasa parcul eolian <strong>Enel</strong> are incadrarea ca terenuri arabile,<br />
drumuri <strong>de</strong> exploatare .<br />
Impactul existent se datoreaza activitatilor agricole – utilizarea utilajelor agricole ,<br />
<strong>de</strong>oarece pe tot terenul pe care se doreste amplasarea turbinelor eoliene s-au <strong>de</strong>zvoltat<br />
culturi <strong>de</strong>-a lungul anilor .<br />
In cazul in care nu se vor construi parcurile eoliene asupra calitatii aerului nu se vor<br />
inregistra modificari .<br />
3.3.1.2. Calitatea solului<br />
Solul prin pozitia, natura si rolul sau este un component al biosferei si un produs al<br />
interactiunii dintre <strong>mediu</strong>l biotic si abiotic, reprezentand un organism viu, in care se <strong>de</strong>sfasoara<br />
o viata intensa si in care s-a stabilit un anumit echilibru ecologic.<br />
Solurile <strong>de</strong>termina productia agricola si starea padurilor, conditioneaza invelisul<br />
vegetal, ca si calitatea apei, in special a raurilor, a lacurilor si a apelor subterane, regleaza<br />
scurgerea lichida si solida in bazinele hidrografice si actioneaza ca o geomembrana pentru<br />
diminuarea poluarii aerului si a apei prin retinerea, reciclarea si neutralizarea poluantilor, cum<br />
sunt substantele chimice folosite in agricultura, <strong>de</strong>seurile si reziduurile organice si alte<br />
substante chimice.<br />
Întrucat solul se <strong>de</strong>gra<strong>de</strong>aza din ce in ce mai mult sau se pier<strong>de</strong> ireversibil, iar costurile<br />
<strong>de</strong>gradarii solului sunt foarte ridicate si generate in principal, <strong>de</strong> catre societate, nu <strong>de</strong> cei care<br />
folosesc terenul, Uniunea Europeana a consi<strong>de</strong>rat necesara abordarea protectiva si<br />
cuprinzatoare, prin elaborarea unei legislatii specifice protectiei solului. astfel, Uniunea<br />
Europeana a elaborat Strategia tematica privind protectia solului si propunerea <strong>de</strong> Directiva -<br />
cadru pentru protectia solului.<br />
Pericolele propuse a fi rezolvate prin implementarea Directivei – cadru sunt:<br />
• contaminarea;<br />
• scoaterea din circuitul agricol;<br />
• eroziunea;<br />
• <strong>de</strong>gradarea materiei organice;<br />
• salinizarea;<br />
• compactarea;<br />
• alunecarile <strong>de</strong> teren si inundatiile;<br />
• pier<strong>de</strong>rea biodiversitatii solului.<br />
Obligatiile preventive prevazute in Directiva–cadru pe care trebuie sa le in<strong>de</strong>plineasca<br />
Statele Membre si utilizatorii <strong>de</strong> teren sunt:<br />
40 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
I<strong>de</strong>ntificarea si evaluarea impactului politicilor sectoriale implicate in exacerbarea sau<br />
reducerea proceselor <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare a solului;<br />
Obligatiile utilizatorilor <strong>de</strong> teren <strong>de</strong> a lua masuri <strong>de</strong> precautie pentru a preveni sau<br />
minimiza efectele negative semnificative pentru functiile solului;<br />
Statele Membre vor lua masurile corespunzatoare pentru a limita scoaterea din circuitul<br />
agricol sau, acolo un<strong>de</strong> aceasta se impune totusi, sa diminueze efectele.<br />
Reteaua <strong>de</strong> monitorizare a solului din ju<strong>de</strong>tul Tulcea, cuprin<strong>de</strong> puncte <strong>de</strong> prelevare<br />
situate in urmatoarele zone: Statia meteo Tulcea, Padurea Bididia, Sistemul SGA, Statia<br />
Peco, Parcul Tineretului, Parcul Victoria, Satul Mineri, SC Alum SA Tulcea, Uzina <strong>de</strong> apa<br />
Tulcea, Fabrica <strong>de</strong> oxigen, SC Feral SRL Tulcea.<br />
Prin analizele efectuate in periada monitorizarii calitatii solului, acestea pot fi caracterizate ca<br />
fiind slab alcaline conform pH-ului <strong>de</strong>terminat.<br />
În timp, conditiile pedoclimatice, geologice si geomorfologice au <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong>zvoltarea<br />
in acesta zona a unor soluri caracteristice campiilor fluviale joase, formate pe loess sau<br />
<strong>de</strong>pozite loessoi<strong>de</strong>.<br />
Pe malurile Dunarii precum si unele zone din apropierea amplasamentului studiat, sunt<br />
prezente solurile aluviale, care sunt soluri tinere, incomplet sau partial <strong>de</strong>zvoltate. Facand<br />
parte din clasa solurilor neevoluate, aceste soluri nu au un profil diferentiat si sunt<br />
caracterizate printr-o mare neomogenitate, atat in ceea ce priveste alcaturea granulometrica,<br />
cat si compozitia chimica.<br />
Solurile balane sunt putin raspandite, prezente mai ales in Dobrogea, <strong>de</strong>-a lungul Dunarii, la<br />
nord <strong>de</strong> Valea Carasu, in sectorul Medgidia – Cernavoda si in jurul complexului Razelm.<br />
Forajele efectuate pe amplasament au pus in evi<strong>de</strong>nta urmatoarea stratificatie:<br />
0.00 – 0.30 m -0.50 m pamant vegetal<br />
0.50 – 6.00 m<br />
loess galben cu rare intercalatii cafenii, macroporic,<br />
uscat, sensibil la umezire , <strong>de</strong> compresibilitate mare<br />
6.00 – 25 m<br />
<strong>de</strong>pozite loessoi<strong>de</strong> alcatuite din prafuri , nisipoase cu<br />
lentile si intercalatii subtiri argiloase .<br />
La data executiei forajelor geotehnice apa subterana nu a fost intalnita .<br />
Conform STAS 6054/77 : “ teren <strong>de</strong> fundare – adancimi maxime <strong>de</strong> inghet –zonarea<br />
teritoriului Romaniei “ in zona cercetata adancimea maxima <strong>de</strong> inghet este <strong>de</strong> 90 cm .<br />
Terenul avand <strong>de</strong>stinatia arabil exista o antropizare a zonei data <strong>de</strong> activitatile agricole<br />
( monoculturi ) .<br />
In absenta implementarii parcului eolian calitatea solului nu ar avea o evolutie pozitiva<br />
<strong>de</strong>cat daca s-ar practica o agricultura ecologica ( rotirea culturilor , eliminarea utilizarii<br />
pestici<strong>de</strong>lor si ingrasamintelor chimice ) si s-ar elimina pasunatul .<br />
3.3.1.3. Calitatea apei<br />
Pe amplasamentul studiat nu exista cursuri <strong>de</strong> ape <strong>de</strong> suprafata permanent , reteaua<br />
hidrologica fiind saraca . Avand in ve<strong>de</strong>re faptul ca parcurile eoliene nu folosesc apa in<br />
procesul <strong>de</strong> producere al energiei electrice , calitatea apei va fi aceeasi in absenta si/sau<br />
prezenta turbinelor eoliene .<br />
Pentru parcul eolian supus aprobarii s-a obtinut Avizul SGA nr.491/LC/2011 .<br />
41 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
3.3.1.4. Zgomot si vibratii<br />
Parcul eolian se afla la 400 m fata <strong>de</strong> intravilanul localitatii <strong>Isaccea</strong> si aproximativ 800 m<br />
fata <strong>de</strong> prima locuita . In zona studiata ( extravilan ) activitatea principala este agricultura . In<br />
lipsa implementarii planului activitatile specifice <strong>de</strong> infiintare, intretinere si recoltare culturi<br />
agricole vor constitui in continuare surse <strong>de</strong> zgomot si vibratii .<br />
3.3.1.5. Biodiversitatea<br />
Biodiversitatea sau diversitatea biologică reprezintă heterogenitatea în lumea vie <strong>de</strong> la<br />
nivelul tuturor surselor sale, inclusiv al ecosistemelor terestre, marine şi acvatice continentale<br />
până la cel al complexelor ecologice din care acestea fac parte; aceasta inclu<strong>de</strong> diversitatea în<br />
cadrul speciilor, între specii şi a ecosistemelor.De asemenea, termenul biodiversitate <strong>de</strong>scrie<br />
întreaga gamă a variabilității organismelor vii în cadrul unui complex ecologic. Biodiversitatea<br />
cuprin<strong>de</strong> diversitatea ecosistemului şi diversitatea genetică a unei specii din acest ecosistem.<br />
Dobrogea <strong>de</strong> Nord se remarcă printr-o mare bogăție a diversității specifice generată <strong>de</strong><br />
poziția biogeografică unică, respectiv <strong>de</strong> interferență a arealelor <strong>de</strong> răspândire a speciilor<br />
asiatice cu cele pontice, central - europene, ponto - caspice şi mediteraneene.<br />
3.3.1.5.1. Informații privind flora locală<br />
Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re biogeografic zona studiată este încadrată în Regiunea Stepică, iar<br />
din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re floristic face parte din Provincia Danubiano-pontică ceea ce înseamnă că<br />
flora este reprezentată <strong>de</strong> specii ierboase <strong>de</strong> climat uscat caracteristice stepei ponto-sarmatice<br />
şi specii caracteristice silvostepei.<br />
fig. 20- Zonarea provinciilor floristice ale Romaniei<br />
Într-un ecosistem plantele au rolul principal <strong>de</strong> a produce biomasă, astfel alimentând<br />
celelalte componente biotice ale ecosistemului cu „materia primă” necesară <strong>de</strong>sfăşurării<br />
activităților vitale. Prin importantul aport <strong>de</strong> biomasă pe care îl aduc în ecosistem, plantele, au<br />
42 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
un rol esențial în succesiunea ecologică <strong>de</strong>terminând evoluția ecosistemelor. Pentru studiul<br />
evoluției unui ecosistem, <strong>de</strong>terminant este studiul evoluției asociațiilor vegetale existente într-o<br />
perioadă <strong>de</strong> timp în acel ecosistem, asociațiile vegetale reflectând condițiile abiotice existente<br />
în acel ecosistem <strong>de</strong>-a lungul acelei perioa<strong>de</strong> <strong>de</strong> timp.<br />
Evoluția asociațiilor vegetale poate fi influențată <strong>de</strong> factori naturali şi <strong>de</strong> factori antropici.<br />
Factorii naturali sunt reprezentați <strong>de</strong> calamitățile naturale, secetele prin temperaturi ridicate şi<br />
lipsa precipitațiilor mai mult timp, etc. Perturbațiile antropice sunt rezultatul activităților umane<br />
<strong>de</strong>sfăşurate în ecosistemul respectiv dar şi în zonele învecinate şi sunt reprezentate în special<br />
<strong>de</strong>: poluarea cu substanțe chimice care pot accelera sau inhiba <strong>de</strong>zvoltarea plantelor, <strong>de</strong><br />
lucrări <strong>de</strong> îmbunătățiri funciare ce pot schimba circuitele naturale ale substanțelor nutritive şi<br />
<strong>de</strong> utilizarea necorespunzătore a unor resurse naturale existente în ecosistem.<br />
Datorită activităților antropice din zonă care au modificat radical compoziția floristică a<br />
habitatelor, aceasta nu mai poate fi <strong>de</strong>scrisă <strong>de</strong>cât în contextul folosinței actuale a terenurilor,<br />
respectiv: arabil (100%) .<br />
În terenurile utilizate pentru agricultură, cultivate am i<strong>de</strong>ntificat doar specii <strong>de</strong> plante<br />
segetale şi ru<strong>de</strong>rale care sunt instalate în principal pe soluri bălane danubiano-pontice tipice şi<br />
închise, dar şi pe cernoziomuri danubiano-pontice castanii carbonatice şi ciocolatii. Aceste<br />
specii au fost înregistrate prin metoda releveelor (100 m 2 ) şi metoda transectelor urmărindu-se<br />
abun<strong>de</strong>nța – dominanța conform meto<strong>de</strong>i Braun-Blanchet şi sociabilitatea acestora în culturile<br />
existente (cereale, rapita etc), dar şi pe răzoare, marginea culturilor, drumuri şi suprafețe<br />
cultivate în trecut.<br />
Fig. 21 - Imagini <strong>de</strong> pe amplasament - foto original Ba<strong>de</strong>a Gh.<br />
43 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Dintre speciile i<strong>de</strong>ntificate la marginea terenurile agricole cultivate şi drumurilor <strong>de</strong><br />
exploatare amintim pe cele întâlnite frecvent:<br />
- Ciurlan (Salsola kali L.)<br />
- Scaiul dracului (Eryngium campestre L.)<br />
- Ciocul berzei (Delphinium fissum L.)<br />
- Troscot (Polygonum aviculare L.)<br />
- Nemțişor (Delphinium orientale L.)<br />
- Odos (Avena fatua L.)<br />
- Holeră (Xanthium italicum L.)<br />
- Talpa gâştei (Leonurus cardiaca L.)<br />
- Cătuşe (Ballota nigra L.)<br />
- Voinicica (Descurainia sophia (L.) Webb ex Prantl)<br />
- Cucută (Conium maculatum L.)<br />
- Gâscariță (Arabidopsis thaliana (L.) Heynh.)<br />
- Volbură (Convolvulus arvensis L.)<br />
- Zârnă (Solanum nigrum L.)<br />
- Vanilie sălbatică (Heliotropium europaeum L.)<br />
- Ovezică (Hor<strong>de</strong>um murinum L.)<br />
- Spanac sălbatic (Chenopodium album L.)<br />
- Cornuți (Xanthium strumarium L.)<br />
- Ştir porcesc (Amaranthus retroflexus L.)<br />
- Costrei (Sorghum halepense (L.) Pers.)<br />
- Mohor (Setaria pumila (Poiret) Schultes)<br />
- Mohor agățător (Setaria verticillata (L.) Beauv.)<br />
- Iarbă bărboasă (Echinochloa crus-galli (L.) Beauv.)<br />
- Lobodă sălbatică (Atriplex tatarica L.)<br />
- Căpriță (Atriplex patula L.)<br />
- Tămăiță (Chenopodium botrys L.)<br />
- Mături (Centaurea diffusa Lam.)<br />
- Flămânzică (Erophila verna (L.) Chevall.)<br />
- Pelin nemirositor (Artemisia campestris L.)<br />
- Lumânărică (Verbascum phlomoi<strong>de</strong>s L.)<br />
- Rapiță (Rapistrum perene L.)<br />
- Mac sălbatic (Papaver Limba şarpelui (Echium vulgare L.)<br />
- Colții babei (Tribulus terrestris L.)<br />
- Iarbă grasă (Portulaca oleracea L.)<br />
- Muştar sălbatic (Sinapsis arvensis L.)<br />
- Laptele cucului (Euphorbia virgata L.)<br />
- Traista ciobanului ( Capsella bursa-pastoris L.)<br />
- Susai aspru (Sonchus asper (L.) Hill)<br />
- Lăptucă (Lactuca saligna L.)<br />
Habitatele pentru care a fost <strong>de</strong>semnat situl ROSCI 0201 Podisul Nord Dobrogean :<br />
- 8230 Comunități pioniere <strong>de</strong> Sedo-Scleranthion sau <strong>de</strong> Sedo albi<br />
-Veronicion dilleni pe stâncării silicioase.<br />
- 40C0* Tufărişuri <strong>de</strong> foioase ponto-sarmatice<br />
44 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
- 91X0 Păduri dobrogene <strong>de</strong> fag<br />
- 62C0 * Stepe ponto-sarmatice<br />
- 8310 Peşteri în care accesul publicului este interzis<br />
- 91AA Vegetație forestieră ponto-sarmatică cu stejar pufos<br />
- 91I0* Vegetație <strong>de</strong> silvostepă eurosiberiană cu Quercus spp.<br />
- 91M0 Păduri balcano-panonice <strong>de</strong> cer şi gorun<br />
- 91Y0 Păduri dacice <strong>de</strong> stejar şi carpen<br />
- 92A0 Zăvoaie cu Salix alba şi Populus alba<br />
NU se regasesc pe amplasament .<br />
3.3.1.5.2. Informații privind fauna locală<br />
Fauna Dobrogei se caracterizează printr-o <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> mare bogăție şi diversitate,<br />
datorată în principal varietății habitatelor terestre, acvatice şi cavernicole, a particularităților<br />
climatice precum şi a particularităților geografice legate <strong>de</strong> dispunerea şi întrepătrun<strong>de</strong>rea<br />
acestor habitate, fiind astfel reprezentată <strong>de</strong> un număr <strong>de</strong> peste 7445 specii <strong>de</strong> nevertebrate şi<br />
587 specii <strong>de</strong> vertebrate ce pot fi i<strong>de</strong>ntificate în peisajul faunistic dobrogean. Din cadrul celor<br />
aproximativ 587 <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> vertebrate fac parte 180 specii <strong>de</strong> peşti, 12 specii <strong>de</strong> amfibieni,<br />
28 specii <strong>de</strong> reptile, 287 specii <strong>de</strong> păsări şi 80 specii <strong>de</strong> mamifere.<br />
Clasele Chondrichthyes şi Osteichthyes sunt reprezentate <strong>de</strong> un număr <strong>de</strong> 180 <strong>de</strong> specii.<br />
Dintre cele aproximativ 180 <strong>de</strong> specii prezente în tabloul faunistic dobrogean, din punctul <strong>de</strong><br />
ve<strong>de</strong>re al gradului <strong>de</strong> protecție avem 12 specii vulnerabile, 18 specii periclitate, 6 specii rare şi<br />
6 specii en<strong>de</strong>mice.<br />
Speciile <strong>de</strong> ihtiofaună <strong>de</strong> interes național, cu o pon<strong>de</strong>re <strong>de</strong> 10,7% din totalul <strong>de</strong> specii,<br />
se împart în două categorii, după cum urmează: specii <strong>de</strong> interes național care necesită o<br />
protecție strictă, conform Anexei 4B la O.U.G. 57/2007, reprezentate prin 2 taxoni, şi specii <strong>de</strong><br />
importanță națională a căror prelevare din natură şi exploatare fac obiectul măsurilor <strong>de</strong><br />
management (Anexa 5B la O.U.G. 57/2007), acestea din urmă fiind reprezentate <strong>de</strong> un număr<br />
<strong>de</strong> 2 taxoni.<br />
Speciile <strong>de</strong> interes comunitar se distribuie astfel:<br />
- 11 specii a căror conservare necesită <strong>de</strong>semnarea ariilor speciale <strong>de</strong> conservare (Anexa 3<br />
la O.U.G. 57/2007), 6% din totalul speciilor <strong>de</strong> peşti prezenți în Dobrogea;<br />
- 11 specii <strong>de</strong> interes comunitar a căror prelevare din natură şi exploatare fac obiectul<br />
măsurilor <strong>de</strong> management (Anexa 5A la O.U.G. 57/2007), reprezentând 6% din totalul speciilor<br />
<strong>de</strong> peşti prezenți în Dobrogea.<br />
Clasa Amphibia este reprezentată printr-un număr <strong>de</strong> 12 taxoni pentru care este necesară<br />
aplicarea unor măsuri <strong>de</strong> conservare, reprezentând 63,15% din speciile <strong>de</strong> amfibieni din fauna<br />
României. În funcție <strong>de</strong> gradul <strong>de</strong> protecție, 3 specii sunt vulnerabile, două sunt periclitate şi<br />
una en<strong>de</strong>mică.<br />
Speciile <strong>de</strong> amfibieni <strong>de</strong> interes național, reprezentate printr-un singur taxon intră în<br />
categoria speciilor care necesită o protecție strictă, conform Anexei 4B la O.U.G. 57/2007.<br />
Speciile <strong>de</strong> interes comunitar se distribuie astfel:<br />
- 4 specii a căror conservare necesită <strong>de</strong>semnarea ariilor speciale <strong>de</strong> conservare (Anexa 3 la<br />
O.U.G. 57/2007), 33,33% din totalul speciilor <strong>de</strong> amfibieni prezenți în Dobrogea;<br />
45 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
- 7 specii care necesită protecție strictă (Anexa 4A la O.U.G. 57/2007), 58,33% din totalul<br />
speciilor <strong>de</strong> amfibieni prezenți în Dobrogea;<br />
- 2 specii <strong>de</strong> interes comunitar ale căror prelevare din natură şi exploatare fac obiectul<br />
măsurilor <strong>de</strong> management (Anexa 5A la O.U.G. 57/2007), 16,66% din totalul speciilor <strong>de</strong><br />
amfibieni prezenți în Dobrogea.<br />
Clasa Reptilia este reprezentată prin 28 taxoni cu diferite gra<strong>de</strong> <strong>de</strong> periclitare: 6 specii<br />
vulnerabile, 4 specii rare, 3 specii periclitate, 1 specie critic periclitată şi 2 specii en<strong>de</strong>mice.<br />
Fauna <strong>de</strong> reptile a ju<strong>de</strong>țului reprezintă aproximativ 70% din cea a țării.<br />
Speciile <strong>de</strong> reptile <strong>de</strong> interes național, cu o pon<strong>de</strong>re <strong>de</strong> 14% din totalul herpetofaunei<br />
dobrogene, sunt reprezentate printr-un număr <strong>de</strong> 2 taxoni care necesită o protecție strictă,<br />
conform Anexei 4B la O.U.G. 57/2007.<br />
Speciile <strong>de</strong> reptile <strong>de</strong> interes comunitar se distribuie astfel:<br />
- 5 specii a căror conservare necesită <strong>de</strong>semnarea ariilor speciale <strong>de</strong> conservare (Anexa 3 la<br />
O.U.G 57/2007), 17,85% din totalul speciilor <strong>de</strong> reptile prezente în Dobrogea;<br />
- 13 specii <strong>de</strong> reptile care necesită protecție strictă (Anexa 4A la O.U.G. 57/2007), 46,42% din<br />
totalul speciilor <strong>de</strong> reptile prezente în Dobrogea.<br />
Clasa Aves este reprezentată <strong>de</strong> specii ce sunt dominante ca număr şi importanță<br />
conservativă în cadrul tabloului faunistic dobrogean, reprezentând din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al<br />
compoziției specifice 71,75 % din avifauna României, dintre acestea 33 specii fiind<br />
vulnerabile,17 specii sunt periclitate şi 13 specii sunt critic periclitate.<br />
Speciile <strong>de</strong> păsări <strong>de</strong> interes național, cu o pon<strong>de</strong>re <strong>de</strong> 15% din totalul avifaunei<br />
dobrogene sunt reprezentate <strong>de</strong> 43 <strong>de</strong> specii care necesită o protecție strictă, conform Anexei<br />
4B la O.U.G. 57/2007.<br />
Speciile <strong>de</strong> interes comunitar, cu o pon<strong>de</strong>re <strong>de</strong> 52,62% din totalul avifaunei dobrogene,<br />
se distribuie astfel:<br />
- 93 <strong>de</strong> specii a căror conservare necesită <strong>de</strong>semnarea ariilor speciale <strong>de</strong> conservare şi a<br />
ariilor <strong>de</strong> protecție specială avifaunistică (Anexa 3 la O.U.G. 57/2007), 32,4% din totalul <strong>de</strong><br />
specii <strong>de</strong> păsări prezente în Dobrogea;<br />
- 39 <strong>de</strong> specii a căror vânătoare este permisă (Anexa 5C la O.U.G. 57/2007), 13,58% din<br />
totalul <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> păsări prezente în Dobrogea;<br />
- 4 specii <strong>de</strong> pasari <strong>de</strong> interes comunitar, a căror comercializare este permisă (Anexa 5D la<br />
O.U.G. 57/2007), 1,64% din totalul <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> păsări prezente în Dobrogea;<br />
- 15 specii a căror comercializare este permisă în condiții speciale (Anexa 5E la O.U.G.<br />
57/2007), reprezentând 5% din totalul speciilor <strong>de</strong> păsări prezente în Dobrogea.<br />
Clasa Mammalia, reprezentată în cadrul tabloului faunistic dobrogean <strong>de</strong> 80 <strong>de</strong> specii,<br />
prezintă un număr consi<strong>de</strong>rabil <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> mamifere care sunt vulnerabile (15 specii),<br />
periclitate (6 specii), en<strong>de</strong>mice (5 specii) şi rare (o specie). Foarte bine reprezentați numeric<br />
sunt liliecii din Fam. Rhinolophidae şi Fam. Vespertilionidae, în marea lor majoritate specii<br />
vulnerabile sau periclitate, precum şi reprezentanți ai Fam.Mustelidae.<br />
Speciile <strong>de</strong> mamifere <strong>de</strong> interes național se împart în două categorii:<br />
46 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
- 5 specii care necesită o protecție strictă, conform Anexei 4B la O.U.G. 57/2007<br />
cu modificările şi completările ulterioare, reprezentând 6,25% din totalul speciilor <strong>de</strong> mamifere;<br />
- specii <strong>de</strong> importanță națională a căror prelevare din natură şi exploatare fac<br />
obiectul măsurilor <strong>de</strong> management (Anexa 5B la O.U.G. 57/2007) sunt în număr <strong>de</strong> 9 specii,<br />
reprezentand 11,25% din totalul speciilor <strong>de</strong> mamifere din Dobrogea.<br />
Speciile <strong>de</strong> interes comunitar se distribuie astfel:<br />
- 15 specii a căror conservare necesită <strong>de</strong>semnarea ariilor speciale <strong>de</strong> conservare<br />
(Anexa 3 la O.U.G. 57/200), 33,3% din totalul <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> mamifere;<br />
- 27 specii <strong>de</strong> animale care necesită protecție strictă (Anexa 4A la O.U.G.<br />
57/2007), 60% din totalul <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> mamifere;<br />
- 3 specii <strong>de</strong> animale <strong>de</strong> interes comunitar ale căror prelevare din natură şi<br />
exploatare fac obiectul măsurilor <strong>de</strong> management (Anexa 5A la O.U.G. 57/2007), 6,6% din<br />
totalul <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> mamifere.<br />
Menționam că perimetrul parcului eolian NU se suprapune cu arii naturale protejate,<br />
dar se învecinează cu :<br />
- la Nord cu siturile Natura 2000 ROSPA 0031 Delta Dunării şi Complexul Razim-<br />
Sinoie (cca 600 m ) si ROSCI 0065 Delta Dunarii ( aproximativ 2,3 km).<br />
- la Sud si Vest cu siturile ROSPA0073 Macin-Niculitel si ROSCI0201 Podisul<br />
Nord-Dobrogean , la aproximativ 300 m .<br />
Fig. 22 - Pozitionarea PUZ fata <strong>de</strong> ariile protejate<br />
47 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
3.3.2. Patrimoniul cultural in Altenativa zero<br />
În urma cercetărilor arheologice <strong>de</strong> teren <strong>de</strong>sfăşurate în zona vizată <strong>de</strong> investiția S.C.<br />
<strong>Enel</strong> Green Power Romania S.R.L. au fost i<strong>de</strong>ntificați, inventariați şi georeferențiați un număr<br />
<strong>de</strong> 28 tumuli i 16 situri arheologice, i<strong>de</strong>ntificate prin existen a unor urme <strong>de</strong> activitate<br />
antropică i materiale arheologice la suprafa a solului. Numărul siturilor arheologice ar putea fi<br />
mai mare în zonă dar acestea nu au putut fi văzute, dată fiind prezența vegetației şi a culturilor<br />
agricole pe alocuri, ce au îngreunat i<strong>de</strong>ntificarea materialului arheologic la suprafață pe<br />
anumite sectoare. Acesta este i motivul pentru care autorii <strong>Raport</strong>ului <strong>de</strong> diagnostic<br />
arheologic recomandă efectuarea supravegherii arheologice pe durata construc iei parcului<br />
eolian. Trebuie men ionat faptul ca zona pe care urmează să se construiască parcul <strong>de</strong> turbine<br />
eoliene precum i arealul adiacent acestuia au beneficiat în această perioadă a anului <strong>de</strong> o<br />
vizibilitate la sol foarte bună, condi iile fiind aproape perfecte.<br />
23 .<br />
Amplasamentul tumulilor si siturilor arheologice i<strong>de</strong>ntificate sunt prezentate in figura nr.<br />
Fig. 23 - Tumuli si situri arheologice i<strong>de</strong>ntificate pe amplasament<br />
Ca dimensiuni, tumulii i<strong>de</strong>ntifica i variază foarte mult, unii dintre ei (majoritatea celor<br />
<strong>de</strong> la Movilele Dese, în special T2, dar i al ii precum T15, T16 sau T22) fiind printre cei mai<br />
mari tumuli din zonă, în timp ce al ii sunt <strong>de</strong> dimensiuni medii sau mici, fiind puternic aplatiza i<br />
din cauza eroziunii solului. În această situa ie se află T9, T20, T21, T23, la fel ca grupul <strong>de</strong><br />
tumuli T25-28, ace tia fiind unii dintre acei tumuli ce au avut <strong>de</strong> suferit <strong>de</strong> pe urma trecerii<br />
timpului, fiind extrem <strong>de</strong> dificil <strong>de</strong> observat în teren, vizibili doar <strong>de</strong> foarte aproape.<br />
În ce prive te cele 16 situri arheologice i<strong>de</strong>ntificate în zona studiată, acestea sunt<br />
din cele mai variate. Unele dintre ele au beneficiat <strong>de</strong> caracteristicile clasice i anume prezen a<br />
unor fragmente ceramice sau tegulare la suprafa a solului, siturile S4, S10 sau S14 fiind<br />
48 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
extrem <strong>de</strong> bogate în acest sens, acestea având fără îndoială caracterul unor intense habitate<br />
<strong>de</strong> epocă romană.<br />
fig.24 - Material ceramic, călcâi <strong>de</strong> amforă, i<strong>de</strong>ntificat la suprafa a sitului roman <strong>de</strong> la Suhat, S10<br />
Prin suprapunerea dwg.-ului cu siturile arheologice i tumulii <strong>de</strong>limitați, peste<br />
planurile <strong>de</strong> amplasare a turbinelor eoliene s-a constatat că niciunul dintre tumuli sau situri nu<br />
se află exact pe locația vreo unei turbine. Cu toate acestea unele dintre turbine sunt amplasate<br />
în zonele <strong>de</strong> protec ie ale siturilor arheologice. La suprapunerea acestora peste planurile<br />
drumurilor ce urmează a fi reabilitate sau construite <strong>de</strong> nou, se poate constata o situa ie pu in<br />
diferită, un sector <strong>de</strong> drum traversând partea exterioara a unui tumul (T24), iar altul urmând a fi<br />
trasat direct peste un sit roman (S14). În aceste situa ii vor fi făcute recomandări speciale<br />
pentru <strong>de</strong>rularea procesului <strong>de</strong> construc ie i anume efectuarea <strong>de</strong> cercetare arheologică<br />
preventivă, un<strong>de</strong> este cazul i evi<strong>de</strong>nt dublarea acestui studiu istoric <strong>de</strong> către supravegherea<br />
arheologică.<br />
49 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
INDUSTRIA<br />
3.3.3. Situatia economica si sociala in Altenativa zero<br />
Factorii naturali si economico – sociali au contribuit la<br />
aparitia si <strong>de</strong>zvoltarea anumitor societati industriale. Un rol<br />
important au avut existenta unor traditii mestesugaresti,<br />
prelucrarea <strong>de</strong> materii prime agricole si animaliere precum si<br />
<strong>de</strong>pistarea anumitor bogatii ale subsolului.<br />
Industria locala este reprezentata <strong>de</strong> urmatoarele societati :<br />
- Regionala <strong>de</strong> tranzit international <strong>de</strong> gaze naturale –<br />
sector <strong>Isaccea</strong> ce are ca activitate <strong>de</strong> baza tranzitarea<br />
gazului metan exportat <strong>de</strong> catre CSI în Serbia Turcia si<br />
România;<br />
- Statia <strong>de</strong> tranzit international <strong>de</strong> energie electrica<br />
750Kv – nod <strong>de</strong> retea prin care se interconecteaza<br />
sistemele energetice ale Ucrainei, României si Bulgariei;<br />
De asemenea , pe teritoriul orasului <strong>Isaccea</strong> se exploateaza piatra ( in cadrul carierelor SC<br />
Ben Ari SRl ,SC Extransgip SRL <strong>Isaccea</strong> , Cariera Revarsarea ) .<br />
AGRICULTURA<br />
Structura actuala a utilizarii terenurilor este strâns legata <strong>de</strong><br />
potentialul productiv<br />
al componentilor naturali, <strong>de</strong> lucrarile <strong>de</strong> amenajare si<br />
ameliorare. În structura si repartitia geografica a categoriilor <strong>de</strong><br />
folosinta a terenurilor au intervenit schimbari importante<br />
sub imperativul tehnicii, al cerintelor sociale, au avut loc mutatii<br />
<strong>de</strong> la fertilitatea naturala a pamântului la fertilitatea economica, potentialul productiv al fondului<br />
funciar reprezentând si un rezultat al <strong>de</strong>zvoltarii sociale.<br />
Din totalul <strong>de</strong> 10.397,69ha al suprafetei totale a localitatii, 4.502,45ha apartine terenurilor<br />
agricole prin culturi <strong>de</strong> cereale , pomi fructiferi , vita <strong>de</strong> vie , pasuni , 3.297,92ha apartin<br />
sectorului piscicol din lunca Dunarii si 2.276ha sectorului silvicol . Terenul neproductiv ocupa o<br />
suprafata <strong>de</strong> 29,08ha iar drumurile si constructiile ocupa 292.24ha.<br />
50 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
CRESTEREA<br />
ANIMALELOR<br />
Cresterea animalelor are un rol important în procesul <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>zvoltare a agriculturii , în crearea unui volum mare <strong>de</strong><br />
produse alimentare si <strong>de</strong> materii prime pentru industria<br />
usoara.<br />
Baza furajera este formata din pasunile si fânetele naturale care <strong>de</strong>tin 20,27 % din terenul<br />
agricol precum si din culturile furajere . Animalele cele mai raspândite sunt ovinele( 2595) ,<br />
bovinele (728) , porcinele (510) , cabalinele (240) . pasarile numara aproximativ 16.000 <strong>de</strong> capete.<br />
PESCUITUL<br />
Pescuitul este cunoscut ca ocupatie a locuitorilor din timpuri<br />
stravechi . Dunarea si lunca Dunarii reprezinta o bogatie locala cu<br />
potentialul sau piscicol si vegetatia sa specifica <strong>de</strong> stuf si papura .<br />
Societatile <strong>de</strong> profil din zona sunt CDL PRODCOM SRL si SC<br />
PISCICOLA SA.<br />
Se poate afirma ca activitatile economice sunt mult sub necesarul pentru acoperirea<br />
fortei <strong>de</strong> munca , raportate la potentialul si la numarul <strong>de</strong> locuitori. Deficitul <strong>de</strong> locuri <strong>de</strong> munca<br />
se reflecta vizibil asupra nivelului <strong>de</strong> trai , asupra cadrului construit, in dinamica populatiei,<br />
care sca<strong>de</strong>.<br />
3.3.4. Starea <strong>de</strong> sanatate in Altenativa zero<br />
Starea <strong>de</strong> sanantate a locuitorilor din vecinatatea PUZ va ramane neschimbata daca<br />
planul propus nu se va implementa . Nu exista studii efectuate <strong>de</strong> Directia <strong>de</strong> Sanatate Tulcea<br />
sau alte institute din tara , cu privire la cauzele <strong>de</strong> imbolnavire pe zone <strong>de</strong> interes din ju<strong>de</strong>tul<br />
Tulcea .<br />
51 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
CONCLUZII :<br />
In cazul neimplementarii planului , calitatea factorilor <strong>de</strong><br />
<strong>mediu</strong> , socio-economici si <strong>de</strong> patrimoniu va ramane neschimbata.<br />
Culturile agricole se vor realiza cu mijloace rudimentare , mijloacele<br />
<strong>de</strong> trai ale localnicilor vor fi minime , infrastructura nu se va<br />
<strong>de</strong>zvolta ( inclusiv accesul la terenurile agricole pe drumurile <strong>de</strong><br />
exploatare), patrimoniul cultural ( tumuli arheologici) nu vor fi<br />
cercetati ( din lipsa fondurilor ).<br />
52 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
4.CARACTERISTICILE DE MEDIU ALE ZONEI POSIBIL A FI AFECTATE SEMNIFICATIV<br />
4.1. HIDROLOGIA SI HIDROGEOLOGIA<br />
Pe parcursul implementarii planului , apa nu este folosita in nici una din<br />
fazele:constructie-montaj, functionare, <strong>de</strong>sfiintare-<strong>de</strong>molare . Avand in ve<strong>de</strong>re aceste aspecte ,<br />
caracteristicile fizico-chimice si biologice ale apelor din vecinatatea acestuia nu se vor modifica<br />
din cauza amplasarii turbinelor eoliene . Apa nu este utilizata in procesul tehnologic <strong>de</strong><br />
obtinere a energiei electrice din potential eolian .<br />
4.2.SOLUL<br />
Implementarea planului va <strong>de</strong>termina producerea unor diverse forme <strong>de</strong> impact asupra<br />
solului . Astfel , se va modifica categoria <strong>de</strong> folosinta a terenurilor pe care se vor amplasa<br />
turbinele eoliene din agricol, pasune , pasune-impadurita , vie, arabil in teren curti-constructii .<br />
Terenul <strong>de</strong>stinat fundatiilor si traseului <strong>de</strong> cabluri electrice va fi afectat pe perioada <strong>de</strong><br />
functionare a parcului eolian , prin modificarea texturii si a componentei acestuia.<br />
Planul preve<strong>de</strong> reabilitarea terenurilor dupa finalizarea constructiilor si dupa etapa <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>sfiintare/<strong>de</strong>molare .<br />
4.3 ATMOSFERA<br />
In fazele <strong>de</strong> constructie-montaj si <strong>de</strong> <strong>de</strong>zafectare a parcului eolian datorita<br />
intensificarii traficului din zona studiata prin PUZ se va constata o crestere a poluantilor<br />
proveniti din surse mobile . Avand in ve<strong>de</strong>re insa ca aceste lucrari nu se vor <strong>de</strong>sfasura<br />
simultan la toate cele 23 <strong>de</strong> turbine , se preconizeaza ca nu se vor inregistra <strong>de</strong>pasiri ale<br />
concentratiilor maxim admise pentru poluantii relevanti : PM10, NO2,SO2,COx .<br />
Pe timpul functionarii parcului eolian atmosfera nu va fi afectata <strong>de</strong> functionarea<br />
turbinelor.<br />
4.4. MEDIU SOCIO-ECONOMIC<br />
Impactul planului asupra <strong>mediu</strong>lui socio-economic este pozitiv si/sau negativ, pe durate<br />
diferite .<br />
Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al fortei <strong>de</strong> munca se va constata o crestere a angajatilor din randul<br />
localnicilor in etapele <strong>de</strong> constructie-montaj si <strong>de</strong>montare a parcului eolian . Numarul<br />
angajatilor pe perioada <strong>de</strong> functionare a parcului se va reduce . De asemenea , lucrarile <strong>de</strong><br />
constructie a fundatiilor turbinelor eoliene , piatra , betoanele necesare vor fi realizate cu<br />
societati din ju<strong>de</strong>tul Tulcea .<br />
Cresterea numarului <strong>de</strong> angajati va <strong>de</strong>termina o crestere a nivelului <strong>de</strong> trai si a calitatii<br />
vietii in zona .<br />
Bugetul orasului <strong>Isaccea</strong> se va mari prin taxele si impozitele platite <strong>de</strong> cu salariile<br />
angajatilor .<br />
53 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Prin refacerea drumurilor <strong>de</strong> acces in zona <strong>de</strong> interes si a drumurilor <strong>de</strong> exploatare se<br />
va imbunatati infrastructura din amplasamentul studiat.<br />
Investitiile in terenuri au condus la marirea pretului <strong>de</strong> achizitionare/ha <strong>de</strong> la 500 euro/ha<br />
la 1000-1500 euro/ha .<br />
4.5. BIODIVERSITATEA<br />
4.5.1. Caracteristicile tipurilor <strong>de</strong> habitate<br />
Habitate. În momentul <strong>de</strong> față habitatele prezente în zona <strong>de</strong> interes sunt:<br />
- habitate antropice reprezentate <strong>de</strong> culturi agricole (cereale, porumb, rapiță, etc) ,<br />
ravene si drumuri <strong>de</strong> exploatare .<br />
In vecinatatea planului , la cca 300 m <strong>de</strong> amplasamentul T12 s-a i<strong>de</strong>ntificat<br />
habitatul 91AA Vegetatie forestiera ponto-sarmatica cu stejar pufos . Acest<br />
habitat prioritar NU va fi afectat <strong>de</strong> implementarea Planului Urbanistic Zonal<br />
supus avizarii .<br />
Flora. Este reprezentată <strong>de</strong> specii segetale şi ru<strong>de</strong>rale precum: Costrei (Sorghum<br />
halepense (L.) Pers.), Mohor (Setaria pumila (Poiret) Schultes), Mohor agățător<br />
(Setaria verticillata (L.) Beauv.), Iarbă bărboasă (Echinochloa crus-galli (L.) Beauv.),<br />
Ciurlan (Salsola kali L.), Laptele câinelui (Euphorbia helioscopia L.)Spanac sălbatic<br />
(Chenopodium album L.), Cornuți (Xanthium strumarium L.), Ştir porcesc (Amaranthus<br />
retroflexus L.), , Scaiul dracului (Eryngium campestre L.), Mături (Centaurea diffusa<br />
Lam.), Flămânzică (Erophila verna (L.) Chevall.), Pelin nemirositor (Artemisia<br />
campestris L.), Lumânărică (Verbascum phlomoi<strong>de</strong>s L.), Rapiță (Rapistrum perene L.),<br />
Mac sălbatic (Papaver rhoeas L.), Ciocul berzei (Delphinium fissum L.). Aceste specii<br />
se <strong>de</strong>zvoltă în funcție <strong>de</strong> cultura agricolă dar nu asigură suport viabil pentru speciile <strong>de</strong><br />
faună care să <strong>de</strong>zvolte şi să mențină lanțurile trofice durabile din ecosistemul zonei.<br />
54 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
4.5.2.Caracteristicile avifaunei<br />
Este binecunoscut faptul că diversitatea elementelor faunistice este strâns corelată cu<br />
particularitățile floristice şi asociațiile fitocenologice (particularități <strong>de</strong> habitat), elementele <strong>de</strong><br />
relief şi caracteristicile geologice precum şi microclimatul arealului. Combinația şi interacțiunea<br />
tuturor acestor factori <strong>de</strong>terminanți stabileşte distribuția elementelor faunistice precum şi<br />
<strong>de</strong>limitarea granițelor populațiilor locale, contribuind astfel la modul <strong>de</strong> răspândire al speciilor,<br />
variind <strong>de</strong> la o răspândire uniformă la una <strong>de</strong> tip insular, în funcție şi <strong>de</strong> adaptabilitatea fiecărei<br />
specii. De asemenea, disponibilitatea locurilor <strong>de</strong> cuibărit şi <strong>de</strong> hrănire este strâns legată <strong>de</strong><br />
combinația acestor factori.<br />
Elementele faunistice sunt capabile <strong>de</strong> ocuparea unor nişe ecologice mai mult sau mai<br />
puțin diversificate în strânsă legătură cu posibilitatea lor <strong>de</strong> adaptabilitate. Astfel, în regnul<br />
animal există o <strong>de</strong>limitare a speciilor funcție <strong>de</strong> gradul acestora <strong>de</strong> adaptabilitate la condițiile<br />
<strong>de</strong> <strong>mediu</strong>. Această adaptabilitate este dată <strong>de</strong> nivelul <strong>de</strong> specializare la care a ajuns fiecare<br />
specie în parte.<br />
Nivelul <strong>de</strong> specializare este dat <strong>de</strong> preferința pentru anumite habitate pentru cuibărit,<br />
preferința pentru un anumit tip <strong>de</strong> hrană şi disponibilitatea ei, nivelul <strong>de</strong> <strong>de</strong>ranj Aşadar, cu cât<br />
o specie prezintă un nivel mai înalt <strong>de</strong> specializare, cu atât mai mult aceasta va <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> strict<br />
<strong>de</strong> anumite condiții <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> (tip <strong>de</strong> habitat, particularități geografice şi geologice, microclimat)<br />
motiv pentru care o astfel <strong>de</strong> specie va întâmpina dificultăți mai mari în ocuparea unor nişe<br />
ecologice, consistând astfel din populații restrânse. Aceste specii sunt cele mai expuse<br />
riscurilor <strong>de</strong> restrângere a populațiilor local şi într-un final riscului <strong>de</strong> dispariție. Pe <strong>de</strong> altă<br />
parte, cu cât o specie este mai puțin specializată, aceasta va putea ocupa diverse nişe<br />
ecologice şi stabili populații semnificative contribuind astfel la o răspândire uniformă. Un<br />
exemplu <strong>de</strong> specii cu mare grad <strong>de</strong> adaptabilitate sunt speciile care s-au adaptat<br />
ecosistemelor antropizate, având o distribuție uniformă şi populații stabile, care asigură un bun<br />
fond genetic necesar perpetuării speciei. Astfel <strong>de</strong> specii sunt: guguştiucul (Streptopelia<br />
<strong>de</strong>caocto), vrabia <strong>de</strong> casă (Passer domesticus), cioara grivă (Corvus cornix), stăncuța (Corvus<br />
monedula), coțofana (Pica pica) etc. Majoritatea speciilor care sunt periclitate pe plan mondial<br />
sunt specii cu un nivel înalt <strong>de</strong> specializare, care <strong>de</strong>pind <strong>de</strong> un anumit tip <strong>de</strong> habitat, şi care,<br />
odată cu distrugerea habitatelor preferate, sunt incapabile <strong>de</strong> repopularea altor habitate<br />
asemănătoare. De asemenea, unele din speciile periclitate nu suportă învecinarea cu<br />
habitatele antropizate şi activitățile antropice aşa că, chiar dacă habitatul lor nu a fost distrus,<br />
datorită <strong>de</strong>ranjului, acestea vor abandona acest areal. O altă cauză care afectează speciile cu<br />
un nivel înalt <strong>de</strong> specializare este şi fenomenul <strong>de</strong> încălzire globală care prin modificarea<br />
microclimatului din anumite arealuri forțează aceste specii să caute un microclimat<br />
corespunzător în alte zone, însă probabilitatea <strong>de</strong> a găsi astfel <strong>de</strong> noi arealuri a<strong>de</strong>cvate este<br />
<strong>de</strong>stul <strong>de</strong> scăzută.<br />
Perimetrul <strong>de</strong> amplasare al parcului eolian este reprezentat în exclusivitate <strong>de</strong> terenuri<br />
agricole cultivabile, în general cu culturi <strong>de</strong> grâu, orz şi rapiță . În cadrul perimetrului nu sunt<br />
prezente habitate <strong>de</strong> tipul pădurilor sau a silvostepei, in vecinatate , in partea <strong>de</strong> Sud si Vest<br />
amplasamentul se invecineaza cu Padurea Niculitel , inclusa in ROSPA0073 Macin-Niculitel .<br />
În ve<strong>de</strong>rea obținerii unui tablou avifaunistic cât mai complet s-a întocmit un program <strong>de</strong><br />
monitorizare a perimetrului <strong>de</strong> amplasare a parcului eolian. În acest sens s-au stabilit<br />
55 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
necesitățile <strong>de</strong> monitorizare, s-a <strong>de</strong>limitat zona <strong>de</strong> studiu precum şi meto<strong>de</strong>le <strong>de</strong> lucru şi <strong>de</strong><br />
colectare a datelor.<br />
Zona <strong>de</strong> studiu a fost stabilită astfel încât să cuprindă întreg perimetrul viitorului parc<br />
eolian precum şi zonele adiacente în funcție <strong>de</strong> speciile <strong>de</strong> păsări monitorizate.<br />
Meto<strong>de</strong>le <strong>de</strong> lucru utilizate au fost particularizate pentru fiecare categorie distinctă <strong>de</strong><br />
păsări astfel încât calitatea datelor obținute să reflecte situația reală <strong>de</strong> pe amplasament. În<br />
acest sens, datorită faptului că amplasamentul se învecinează cu 2 situri Natura 2000 (ROSPA<br />
0073 Macin-Niculitel şi ROSPA 0031 Delta Dunării şi Complexul Razim-Sinoie), s-a<br />
monitorizat inclusiv prezența / absența speciilor <strong>de</strong> păsări cheie pentru care au fost <strong>de</strong>semnate<br />
aceste două situri Natura 2000. În plus, s-au efectuat monitorizări ale populațiilor <strong>de</strong> păsări<br />
cuibăritoare, ale migrației precum şi a speciilor <strong>de</strong> păsări care iernează în zona <strong>de</strong> studiu.<br />
În ve<strong>de</strong>rea i<strong>de</strong>ntificării speciilor <strong>de</strong> păsări cuibăritoare s-au realizat caroiaje ale zonei <strong>de</strong><br />
studiu, fiind alese puncte fixe, puncte din care s-au efectuat observațiile <strong>de</strong> teren.<br />
Fig. 25- Amplasamentul parcului :Portocaliu – perimetrul parc , albastru-perimetru monitorizat , rosu- transect ,<br />
roz-puncte fixe<br />
Caroiajele alese pentru monitorizare au fost selectate aleatoriu astfel încât să se<br />
asigure o cât mai bună corectitudine în colectarea datelor. În ve<strong>de</strong>rea completării datelor<br />
obținute prin metoda punctelor fixe, s-au efectuat şi transecte în puncte, în ve<strong>de</strong>rea confirmării<br />
şi fundamentării primei categorii <strong>de</strong> date asigurând astfel o uniformizare a datelor precum şi<br />
evi<strong>de</strong>nțierea distribuției speciilor pe toată suprafața zonei <strong>de</strong> studiu.<br />
Observațiile <strong>de</strong> teren pentru i<strong>de</strong>ntificarea speciilor cuibăritoare s-au efectuat în perioa<strong>de</strong> când<br />
acestea sunt mai active, ca <strong>de</strong> exemplu perioada când <strong>de</strong>ja puii au părăsit cuibul şi sunt apți<br />
<strong>de</strong> zbor, moment când este cel mai uşor <strong>de</strong> stabilit prezența sau absența unei specii în zona<br />
<strong>de</strong> interes.<br />
Căile <strong>de</strong> migra ie nu sunt linii drepte, ci urmează <strong>de</strong> regulă specificul i relieful<br />
pământului, ărmurile mărilor, cursul fluviilor, evitând barajele construite <strong>de</strong> mun ii înal i, mările<br />
56 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
interne i alte obstacole naturale. De obiecei, aceste căi traversează locuri care pot asigura<br />
hrana în timpul migra iei i locurile mai potrivite pentru popasuri mai lungi sau mai scurte.<br />
Pu ine specii migrează în drum continuu, majoritatea lor se <strong>de</strong>plasează încet, în etape, <strong>de</strong> la<br />
un popas la altul, astfel încât drumul întreg este parcurs în săptămâni sau chiar luni întregi.<br />
Fig.26 - Principalele directii <strong>de</strong> migratie urmate <strong>de</strong> pasari in perioada pasajului <strong>de</strong> toamna pe teritoriul României<br />
Explicatie la figura. 1 – drumul estelbic; 2 – drumul pontic; 3 – drumul sarmatic (in sens<br />
strict); 4 – drumul sarmatic (in sens larg); 5 – drumul carpatic; 6 – ruta (secundara) <strong>de</strong> migratie<br />
<strong>de</strong> pe valea Oltului; B - ruta (secundara) <strong>de</strong> migratie <strong>de</strong> pe valea Bistritei; S – drumul “sudului”;<br />
zona hasurata – principalele locuri <strong>de</strong> hranire si aglomerare a speciilor <strong>de</strong> pasari in perioada<br />
migratiei <strong>de</strong> toamna (sursa: Victor Ciochia, 1984).<br />
57 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Fig.27- amplasamentul parcului eolian fata <strong>de</strong> rutele <strong>de</strong> migratie<br />
Stabilirea cu exactitate a căilor <strong>de</strong> migra ie este foarte greu <strong>de</strong> realizat, <strong>de</strong>oarece aproape<br />
fiecare specie sau grup <strong>de</strong> specii î i are propria sa cale <strong>de</strong> migra ie. Datorită observa iilor<br />
constante i a meto<strong>de</strong>i inelării ( i mai nou a meto<strong>de</strong>i <strong>de</strong> urmărire prin satelit) s-au constatat i<br />
s-au conturat o serie <strong>de</strong> căi sau drumuri <strong>de</strong> ansamblu pentru un grup <strong>de</strong> specii. În Delta<br />
Dunării se întâlnesc i se încruci ează mai multe căi <strong>de</strong> migra ie. Pozi ia Deltei i cea a<br />
strâmtorii Bosfor a <strong>de</strong>terminat convectarea mai multor drumuri <strong>de</strong> migra ie. Atfel mai mult <strong>de</strong><br />
jumătate din păsările Eurasiei nordice trec prin Dobrogea i Delta Dunării. Drumurile <strong>de</strong> pasaj<br />
în front larg din Europa Nordică sunt concentrate ca într-o pâlnie uria ă prin Bosfor, ca sa se<br />
<strong>de</strong>sfacă iara i după trecerea acestei strâmtori, într-o mul ime <strong>de</strong> căi, mai largi sau mai înguste.<br />
Modul i timpul <strong>de</strong>sfă urării migra iei, forma i mărimea stolurilor migratoare variază<br />
foarte mult în func ie <strong>de</strong> familie, gen, specie sau chiar categorie <strong>de</strong> vârstă. Astfel unele specii<br />
migrează în front larg, pe când altele efectuează migra ia pe căi strâmte, înguste, pe direc ii<br />
bine <strong>de</strong>terminate. Unele specii migrează în grupuri, altele solitar, în timpul noptii sau a zilei. La<br />
multe specii, la începutul migra iei pleacă numai păsările tinere, cum este cazul la graur<br />
(Sturnus vulgaris) i numai după acea migrează i păsările adulte, astfel încât la această<br />
specie perioada <strong>de</strong> migra ie este lungă.<br />
Unele păsări migratoare migrează noaptea i fiecare individ singur, precum privigetoarea<br />
(Luscinia luscinia), cucul (Cuculus canorus), pupăza (Upupa epops) etc. Aceste păsări se<br />
odihnesc în timpul zilei, când se hrănesc din abun<strong>de</strong>n ă. Unele specii migrează tot noaptea dar<br />
în grupuri mici, precum prepeli a (Coturnix coturnix), ciocârliile (Alaudidae), rândunicile i<br />
majoritatea passeriformelor. Dintre răpitoarele <strong>de</strong> zi, migrează solitar speciile precum orecarul<br />
comun, vânturelul ro u, gaia ro ie etc.<br />
58 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Atât în migra ia <strong>de</strong> toamnă cât i în cea <strong>de</strong> primăvară păsările urmează intinerarii i<br />
direc ii bine <strong>de</strong>terminate, uneori foarte specifice, care sunt întot<strong>de</strong>auna în func ie <strong>de</strong> pozi ia<br />
cartierelor <strong>de</strong> iernare fa ă <strong>de</strong> teritoriile <strong>de</strong> cuibărit i în func ie <strong>de</strong> obstacolele naturale întâlnite<br />
pe parcursul migra iei.<br />
În ceea ce prive te caracterul <strong>de</strong> primăvară i toamnă al migra iei, observa iile i inelările<br />
au <strong>de</strong>monstrat câ atât primăvara cât i toamna, migra ia <strong>de</strong>curge în etape mai mici sau mai<br />
mari, intercalată cu zile <strong>de</strong> popasuri i <strong>de</strong> hrănire. În general migra ia <strong>de</strong> toamnă <strong>de</strong>curge mai<br />
încet, mai ales că zilele cal<strong>de</strong> i hrana abun<strong>de</strong>ntă pot întârzia migra ia.<br />
Condi iile meteorologice au o influen ă însemnată asupra <strong>de</strong>sfă urării migra iei, timpul<br />
bun o favorizează, iar timpul ploios, răcăros i cea a o <strong>de</strong>favorizează. Ploile mari, cu durată<br />
lungă pot opri migra ia, iar cea a ori opre te păsările din migra ie ori le <strong>de</strong>viază <strong>de</strong> la direc ia<br />
ini ială. În caz <strong>de</strong> cea ă păsările zboară la înăl imi foarte mici, <strong>de</strong> un<strong>de</strong> pot urmări cu u urin ă<br />
configura ia reliefului. Vântul favorabil accelerează migra ia, iar furtunile o opresc sau<br />
<strong>de</strong>zorganizează forma iile <strong>de</strong> zbor. Scă<strong>de</strong>rile bru te <strong>de</strong> temperatură pot opri păsările din<br />
migra ie sau le pot sili să se reîntoarcă pe drumul efectuat până atunci sau pot cauza<br />
mortalitate.<br />
Ca urmare a monitorizării efectuate s-au i<strong>de</strong>ntificat 112 <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> păsări în zona <strong>de</strong><br />
studiu (perimetrul parcului eolian + zone adiacente ) ( Tabelul Nr. 5)<br />
Nr.<br />
crt .<br />
Denumirea speciei<br />
in romana<br />
Tabelul nr. 5 – Lista speciilor <strong>de</strong> păsări i<strong>de</strong>ntificate în zona <strong>de</strong> studiu).<br />
Denumirea speciei in Frecventa Prezenta<br />
Latina in zona in zona<br />
Formular Natura<br />
2000<br />
1 Stârc pitic Ixobrychus minutus x z<br />
2 Stârc <strong>de</strong> noapte Nycticorax nycticorax x z SPA Macin-Niculitel<br />
3 Stârc galben Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s x z SPA 0031 DD<br />
4 Egreta mica Egretta garzetta x z SPA 0031 DD<br />
5 Egreta mare Egretta alba x z SPA Macin-Niculitel<br />
6 Stirc cenusiu Ar<strong>de</strong>a cinerea x z<br />
7 Stirc rosu A. purpurea x z SPA Macin-Niculitel<br />
8 Barza alba Ciconia ciconia xx sz SPA Macin - Niculitel<br />
9 Barza neagra Ciconia nigra x sz SPA Macin - Niculitel<br />
10 Tiganus Plegadis falcinellus x z SPA 0031 DD<br />
11 Lopatar Platalea leucorodia x z SPA 0031 DD<br />
12 Lebada cucuiata Cygns olor xx z<br />
13 Lebada <strong>de</strong> iarna Cygnus cygnus x z SPA 0031 DD<br />
14 Girlita mare Anser albifrons xx z<br />
15 Gisca <strong>de</strong> vara Anser anser xx z<br />
16 Gisca cu git rosu Branta ruficollis x z SPA 0031 DD<br />
17 Rata fluieratoare Anas penelope x z<br />
18 Rata pestrita Anas strepera x z<br />
19 Rata mica Anas crecca x z<br />
20 Rata mare Anas platyrhyncos x z<br />
21 Rata sulitar Anas acuta x<br />
22 Rata ciritoare Anas qurquedula x z<br />
23 Rata lingurar Anas clypeata x z<br />
59 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
24 Rata cu cap castaniu Ayhtya ferina xx z<br />
25 Rata rosie Aythya nyroca x z SPA 0031 DD<br />
26 Rata motata Aythya fuligula x z<br />
27 Viespar Pernis apivorus x z<br />
28 Gaie neagra Milvus migrans x z SPA Macin-Niculitel<br />
29 Serpar Circaetus gallicus x sz SPA 0031 DD<br />
30 Herete <strong>de</strong> stuf Circus aeruginosus xx z SPA Macin-Niculitel<br />
31 Herete vânãt Circus cyaneus x z SPA Macin-Niculitel<br />
32 Uliu porumbar Accipiter gentilis x z<br />
33 Uliu pasarar Accipiter nisus x z<br />
34<br />
Uliu cu picioare<br />
scurte A. brevipes x z<br />
35 Sorecar comun Buteo buteo xx sz<br />
36 Sorecar mare Buteo rufinus x sz<br />
37 Sorecar incaltat Buteo lagopus x z<br />
38 Acvila tipatoare mica Aquila pomarina x z<br />
39 Acvila mica Hieraaetus pennatus x z<br />
40 Vinturel rosu Falco tinnunculus x sz<br />
41 Soim <strong>de</strong> iarna Falco columbarius x z<br />
42 Soimul rindunelelor Falco subbuteo x z<br />
43 Soim dunarean Falco cherrug 1 sz<br />
44 Vinturel <strong>de</strong> seara Falco vespertinus x z<br />
45 Soim calator Falco peregrinus x z<br />
46 Potârniche Perdix perdix x zs<br />
47 Prepelita Coturnix coturnix x sz<br />
48 Pasarea ogorului Burhinus oedicnemus x sz<br />
Melanocorypha<br />
49 Ciocirlie <strong>de</strong> baragan calandra x sz<br />
Calandrella<br />
50 Ciocirlie <strong>de</strong> stol brachydactyla x sz<br />
51 Ciocirlan Galerida cristata x sz<br />
52 Ciocirlie <strong>de</strong> padure Llulula arborea x sz<br />
53 Lastun <strong>de</strong> mal Riparia riparia x z<br />
54 Rindunica Hirundo rustica xx z<br />
SPA Macin-Niculitel<br />
SPA 0031 DD<br />
SPA Macin-Niculitel<br />
SPA 0031 DD<br />
SPA Macin-Niculitel<br />
SPA 0031 DD<br />
SPA Macin-Niculitel<br />
SPA 0031 DD<br />
SPA Macin-Niculitel<br />
SPA 0031 DD<br />
SPA Macin-Niculitel<br />
SPA 0031 DD<br />
SPA Macin-Niculitel<br />
SPA 0031 DD<br />
SPA Macin-Niculitel<br />
SPA 0031 DD<br />
SPA Macin-Niculitel<br />
SPA 0031 DD<br />
SPA 0031 DD<br />
SPA Macin-Niculitel<br />
SPA Macin-Niculitel<br />
SPA 0031 DD<br />
55 Lastun <strong>de</strong> casa Delichon urbica xx z<br />
56 Fisa <strong>de</strong> cimp Anthus campestris xx sz SPA Macin-Niculitel<br />
57 Fâsa <strong>de</strong> padure Anthus trivialis x sz<br />
58 Codobatura galbena Motacilla flava flava x sz<br />
60 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
59 Codobatura alba Motacilla alba xx sz<br />
60 Ochiulboului Troglodytes troglodytes x sz<br />
60 Macaleandru Erithacus rubecula x sz<br />
62 Codros <strong>de</strong> munte Phoenicurus ochruros x sz<br />
Phoenicurus<br />
63 Codros <strong>de</strong> padure phoenicurus xx sz<br />
64 Maracinar mare Saxicola rubetra x sz<br />
65 Maracinar negru Saxicola torquata x sz<br />
66 Pietrar sur Oenanthe oenanthe xx sz<br />
67 Mierla Turdus merula x sz<br />
68 Cocosar Turdus pilaris 24 sz<br />
69 Sturz cintator Turdus philomelos x z<br />
70 Sturz <strong>de</strong> visc Turdus viscivorus x z<br />
71 Lacar mic A. shoenobaenus x z<br />
72 Lacar <strong>de</strong> stuf Acrociphalus scirpaceus x z<br />
73 Lacar mare A. arundinaceus x z<br />
74 Frunzarita cenusie Hippolais pallida x sz<br />
75 Frunzarita galbena Hippolais icterina x sz<br />
76 Silvie porumbaca Sylvia nisoria x sz SPA Macin-Niculitel<br />
77 Silvie mica Sylvia curruca xx sz<br />
78 Silvie cu cap sur Sylvia communis x sz<br />
79 Silvie <strong>de</strong> zavoi Sylvia borin x sz<br />
80 Silvie cu cap negru Sylvia atricapilla xx sz<br />
81 Pitulice sfiriitoare Phylloscopus sibilatrix x z<br />
82 Pitulice mica Phylloscopus collybita x sz<br />
83 Pitulice fluieratoare Phylloscopus trochilus x sz<br />
84 Ausel cu cap galben Regulus regulus x sz<br />
85 Muscar sur Muscicapa striata x sz<br />
86 Muscar mic Ficedula parva x z SPA Macin-Niculitel<br />
87 Muscar gulerat Ficedula albicollis x z SPA Macin-Niculitel<br />
88 Muscar negru Ficedula hypoleuca x z<br />
89 Pitigoi <strong>de</strong> livada Parus lugubris x sz<br />
90 Pitigoi albastru Parus cauruleus x sz<br />
91 Pitigoi mare Parus major x sz<br />
92 Grangur Oriolus oriolus x sz<br />
93 Sfrincioc rosiatic Lanius collurio xx sz<br />
Sfrincioc cu frunte<br />
94 neagra Lanius minor xx sz<br />
95 Gaita Garrulus glandarius x z<br />
96 Cotofana Pica pica 9 sz<br />
97 Alunar Corvus monedula xx sz<br />
98 Stincuta Corvus frugilegus xx sz<br />
99 Cioara neagra Corvus corone cornix xx sz<br />
100 Graur european Sturnus vulgaris 8 sz<br />
SPA Macin-Niculitel<br />
SPA 0031 DD<br />
SPA 0031 DD<br />
61 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
101 Vrabia Passer domesticus xx sz<br />
102 Vrabie negricioasa Passer montanus xx sz<br />
103 Cinghita alpina Fringilla coelebs xx sz<br />
104 Canaras Carduelis chloris x sz<br />
105 Florinte Carsuelis carduelis 14 sz<br />
106 Sticlete Carduelis spinus x sz<br />
107 Scatiu Carduelis cannabina x sz<br />
108 Mugurar Cocothraustes c. x sz<br />
109 Pasarea omatului Emberiza citrinella x sz<br />
110 Presura <strong>de</strong> munte Emberiza hortulana x sz<br />
111 Presura <strong>de</strong> gradina Emberiza schoeniclus x sz<br />
112 Presura cu cap negru Miliaria calandra xx -1 sz<br />
SPA Macin-Niculitel<br />
SPA 0031 DD<br />
Legenda :<br />
x – specii prezente in zona<br />
xx – specii cu prezenta buna in zona<br />
s – specii i<strong>de</strong>ntificate stand pe teren , tufarisuri, copaci, stalpi<br />
z- specii i<strong>de</strong>ntificate in zbor<br />
sz – specii migratoare<br />
Din graficul <strong>de</strong> mai jos reiese ca din totalul <strong>de</strong> 112 specii i<strong>de</strong>ntificate , 25 sunt incluse in<br />
Fisa Standard a ROSPA0073 Macin-Niculitel si 22 in ROSPA0031 Delta Dunarii si Complexul<br />
Razim Sinoe .<br />
Dintre speciile cuibaritoare in perimetrul Planului Urbanistic Zonal si in vecinatatea<br />
acestuia pot fi i<strong>de</strong>ntificate cuiburi ale urmatoarelor specii :<br />
Burhinus oedicnemus ( Pasarea ogorului )<br />
Este bruna cu aripile partial negre, iar picioarele sunt galbene. Are un cap mai <strong>de</strong>osebit, cu<br />
ochii foarte mari. La noi este oaspete <strong>de</strong> vara care cuibareste mai ales in Dobrogea, in zone<br />
<strong>de</strong> stepa, nisipuri, etc. Este o specie <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> rara cu efectivul in sca<strong>de</strong>re.<br />
Pasarea ogorului este o pasăre nocturnă, dificil <strong>de</strong> văzut. Uneori poate fi văzută zburând<br />
la înăl imi mici. Este în general o pasăre gregară, formând stoluri vara târziu, toamna i iarna.<br />
Chiar i în timpul cuibăritului pot fi observate mai multe perechi hrănindu-se/sau pentru alte<br />
activită i comune. Cuibul este foarte bine ascuns. Hrana constă în general din nevertebrate<br />
terestre i mici vertebrate. Se hrăne te în mod special la crepuscul sau noaptea.<br />
Pasărea ogorului este o specie cu un comportament retras, activă noaptea, fiind greu <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pistat în teren.<br />
62 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
fig.28- Pasarea ogorului<br />
Caprimulgus europaeus ( mulge –capre)<br />
Caprimulgii sunt păsări active noaptea i în perioada crepusculară, au penajul moale,<br />
din care cauza în zbor nu se aud i au o culoare <strong>de</strong> camumflaj brună cenu ie, care imită<br />
scoar a arborilor . Se hrănesc cu insecte pe care le prind din zbor, excep ie fac păsările din<br />
familia Steatornithidae care se hrănesc cu fructe. Ordinul cuprin<strong>de</strong> ca, 100 <strong>de</strong> specii,<br />
păsările din acest ordin au ochii mari globulo i adapta i pentru ve<strong>de</strong>rea la întuneric. Ciocul<br />
este mic, dar <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea gurii este foarte mare, <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea ajungând până sub ochi.<br />
Vibrizele <strong>de</strong> la baza ciocului îl ajută la captarea prăzii din zbor. Capul este lat, iar corpul este<br />
turtit. Puii sunt nidicoli.<br />
Melanocorypha calandra ( Ciocarlia <strong>de</strong> baragan )<br />
Se intalneşte in<strong>de</strong>osebi in sud-estul țarii, fiind specia <strong>de</strong> ciocirlie cea mai mare <strong>de</strong> la noi<br />
( 19 cm ) . Seamana la colorit cu celelalte ciocarlii, dar pe laturile gusei are cate o pata neagra.<br />
Cuibareste pe sol incepind din aprilie; <strong>de</strong>pune 4—5 oua verzui cu pete brune, pe care le<br />
cloceste femela cca 14 zile. Se retrage spre sud numai in ierni grele si cu zapada multa. Este<br />
buna cantatoare si o buna imitatoare a glasurilor altor pasari. In captivitate, puii pot invața<br />
multe cintece ale altor pasari pe care le reproduc cu o voce foarte puternica. Principalul loc <strong>de</strong><br />
iernare este in nord-estul Africii.<br />
Fig.29 - Ciocarlia <strong>de</strong> baragan<br />
Calandrella brachydactyla ( Ciocarlia <strong>de</strong> stol ) si Lullula arborea ( Ciocarlia <strong>de</strong> padure )<br />
63 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Ciocârliile sunt păsări care cântă în zbor, aleargă i î i fac pe sol cuibul care con ine ca. 6 ouă<br />
pestri e. La păsările din această familie nu există un dimorfism sexual accentuat; din acest<br />
motiv se <strong>de</strong>osebe te greu femela <strong>de</strong> mascul. Hrana <strong>de</strong> bază a ciocârliilor o constituie<br />
semin ele <strong>de</strong> vegetale.<br />
Ciocârlia <strong>de</strong> stol este o specie <strong>de</strong> stepă, preferând zonele <strong>de</strong> <strong>de</strong>schise, uscate, <strong>de</strong>alurile<br />
văluroase, terasele i coastele cu vegeta ie bogată, dar nu foarte înaltă, fâ ii <strong>de</strong> vegeta ie în<br />
terenurile agricole, miri tile i uneori terenurile cultivate cu cereale.<br />
Specie gregară în afara sezonului <strong>de</strong> cuibărit. În zonele <strong>de</strong> cuibărit sunt grupate, fiecare<br />
grup fiind alcătuit <strong>de</strong> până la 10 – 20 perechi. Conform datelor din literatură între grupuri<br />
distan a este <strong>de</strong> obicei între 10-20 (30) km, dar aceasta poate fi i mai redusă. Teritoriul <strong>de</strong><br />
cuibărit poate fi <strong>de</strong>pistat în baza zborului i cântecului teritorial pe care păsările îl execută<br />
râdicându-se la înăl imi situate între 8 – 50 (80) m. Zborul este tipic (caracteristic speciei) sub<br />
formă <strong>de</strong> spirală.<br />
Hrana speciei constă din semin e i insecte în timpul verii, iar în restul timpul mai mult din<br />
semin e. Hrana o caută pe sol, uneori săpând cu ciocul după ea.<br />
Fig.30 - Ciocarlia <strong>de</strong> padure<br />
Ciocârlia <strong>de</strong> pădure este o specie ce preferă locurile <strong>de</strong>schise, lizierele pădurilor,<br />
poienele largi presărate cu arbori înal i pentru cuibărit (î i construie te cuibul pe sol) i<br />
zonele <strong>de</strong> paji ti cu vegeta ie pentru teritorii <strong>de</strong> hrănire. În general evită terenurile agicole<br />
intens folosite, i le poate folosi pe cele abandonate (în pârloagă). Ca i celelalte ciocârlii î i<br />
anun ă prezen a teritorială prin zbor în formă <strong>de</strong> spirală i cercuri caracteristice (la înăl ime<br />
50 – 100 m), înso ită <strong>de</strong> cântec. Hrana constă din insecte i semin e. Hrana este colectată<br />
<strong>de</strong> pe sol sau din partea <strong>de</strong> jos a vegeta iei arbustive<br />
In liziera padurii Niculitel ( in afara amplasamentului PUZ ) s-au i<strong>de</strong>ntificat cuiburi ale<br />
urmatoarelor specii :<br />
Anthus campestris ( fasa <strong>de</strong> padure )<br />
Este o specie <strong>de</strong> păsări din familia Motacillidae, ordinul Passeriformes. Este o pasăre care<br />
se poate observa vara în Europa Centrală din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re optic se poate ve<strong>de</strong>a <strong>de</strong>stul <strong>de</strong><br />
difcil. Ea cuibareste in regiuni <strong>de</strong>schise,aru<strong>de</strong> si nisipoase cu vegetatie joasa, la <strong>de</strong>pistarea ei<br />
ajută cântecul specific al păsării. Fâsa <strong>de</strong> camp este o pasăre migratoare, care iernează în<br />
savanele din Africa Centrală i Africa <strong>de</strong> Vest.<br />
64 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Fig.31- Fasa <strong>de</strong> camp<br />
Sylvia nisoria ( silvia porumbaca )<br />
Cuibareste relativ rar in regiuni <strong>de</strong>schise cu tufarisuri, cu copaci izolati sau in luminisuri<br />
cu tufisuri, a<strong>de</strong>sea in aceleasi terenuri ca sfrancicul rosiatic.<br />
Fig.32 - Silvia porumbaca<br />
Lanius collurio ( Sfrancioc rosiatic )<br />
Cuibareste in regiuni <strong>de</strong>schise, cu tufisuri si in luminisuri. Masculul are spate marocastaniu,<br />
crestet si ceafa gri-cenusii, coada neagra cu alb, partea inferioara a corpului albrozie.<br />
Femela si juv. sunt maro cu linii transversale semilunare pe spate si pe piept. Ocazional,<br />
femelele pot avea un colorit mai contrastant si pot fi chiar foarte asemanatoare cu masculii,<br />
totusi, partea inferioara a corpului prezinta intot<strong>de</strong>auna liniile caracteristice, iar coada este<br />
maro cu putin alb la baza bordurii rectricelor externe. Strigat scurt, dur: „zec“ sau chiar „chec“.<br />
Cantecul nuptial <strong>de</strong> slaba intensitate, cu imitatii dupa cantecul altor pasarele.<br />
Sfrânciocul ro iatic se poate întâlni în toate zonele <strong>de</strong>schise în care se găsesc poieni i<br />
mult subarboret, <strong>de</strong>-a lungul văilor un<strong>de</strong> se află vegeta ia arborescentă sau arbustivă. Hrana<br />
constă din larve i adul i <strong>de</strong> insecte, nevertebrate, uneori mamifere mici i reptile. Insectele <strong>de</strong><br />
dimensiuni mari pot fi vânate din zboruri <strong>de</strong> până la 30 m înăl ime.<br />
Fig.33 - Sfrancioc rosiatic<br />
65 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Lanius minor (Sfrancioc cu fruntea neagra )<br />
Cuibareste in regiuni <strong>de</strong>schise cu copaci izolati si tufisuri. Deseori sta pe fire <strong>de</strong> telegraf.<br />
Specie migratoare ce apar ine tipului <strong>de</strong> faună european. Sfrânciocul cu fruntea neagră<br />
populează habitatele cu păduri rare cu subarboret, crânguri, grădini, vii. Preferă locurile cu<br />
arbori izola i, tufe <strong>de</strong> măcie i, porumbar i păducel, în spinii cărora obi nuie te să- i înfigă<br />
prada ca rezervă <strong>de</strong> hrană. Cuibul i-l instalează la înăl imi, uneori <strong>de</strong>pă ind 7-8 m. Tufele pot fi<br />
folosite pentru instalarea cuiburilor numai atunci când nu sunt arbori înal i. Hrana este alcătuită<br />
din insecte, mici gasteropo<strong>de</strong>, oareci i uneori chiar mici păsărele.<br />
Emberiza hortulana ( presura )<br />
Fig.34 - Sfrancioc cu fruntea neagra<br />
Sunt pasari cantatoare inrudite cu pitigoiul .Au marimea unei vrabii, cu ciocul scurt si<br />
gros, coada lunga si bifurcata , cu spatele brun si dungat .<br />
Fig.35 - Presura<br />
Insecte. Populațiile <strong>de</strong> insecte sunt bine reprezentate <strong>de</strong> speciile care sunt favorizate<br />
<strong>de</strong> culturile agricole - clasa dominanat fiind orthopterele ( greieri , lacuste , cosasi )<br />
reprezentate prin specii ca Aiolophus thalassinus, Gryllus campestre (greierele <strong>de</strong> câmp) ,<br />
Decticus verrucivorus, Acrida hungarica, Oedipoda caerulescens, Sthenobothrus, Chorthippus<br />
şi Omocestus- dar care nu ar rezista în lipsa acestor culturi.<br />
Au fost i<strong>de</strong>ntificate si o serie <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> odonate (libelule) – Sympetrum sanguineum,<br />
Symterum vulgatum, Crocothemis erythraea, Orthetrum coerulescens, Orthetrum cancellatum,<br />
Libelulla <strong>de</strong>pressa, Agrion sp. Toate aceste specii sunt comune, caracteristice unor astfel <strong>de</strong><br />
zone datorită culturilor si padurii din vecinatate, efectivele lor nefiind puse în pericol <strong>de</strong><br />
eventuale activități <strong>de</strong>sfăşurate în zonă.<br />
Importante sunt speciile care în prezent sunt mai puțin reprezentate dar care au<br />
o durabilitate mai mare precum Anoxia villosa (cărăbuşul <strong>de</strong> stepă), care în condițiile<br />
66 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
evoluției spre un habitat natural ar prolifera <strong>de</strong>oarece este specific zonei în condiții<br />
naturale.<br />
Dintre lepidoptere, au fost i<strong>de</strong>ntificate o serie <strong>de</strong> specii diurne ca : Pieris rapae (fluturele<br />
alb al rapiței), Colias croceus, Colias erate, Pontia daplidice (Fam. Pieridae), Polyommatus<br />
icarus, Aricia agestis, Lycaena thersamon (Fam. Pieridae), Pararge megera, Coenonympha<br />
pamphilus (Fam. Satyridae), Apatura metis, Argynnis pandora (Fam. Nymphalidae).<br />
Herpetofauna. Populațiile existente în zona studiată se află în <strong>de</strong>clin datorită<br />
fragmentării terenului şi poluării cu pestici<strong>de</strong> şi îngrăşăminte chimice <strong>de</strong> sinteză.<br />
Speciile i<strong>de</strong>ntificate la limita cu padurea Niculitel sunt Podarcis taurica ( Soparla <strong>de</strong><br />
stepa ) , Lacerta viridis ( guster ).<br />
Mamiferele. Prezența mamiferelor este posibilă datorită existenței habitatelor naturale<br />
<strong>de</strong> jur împrejurul zonei <strong>de</strong> interes si <strong>de</strong> culturile agricole care le asigura hrana .<br />
Cele sase specii <strong>de</strong> mamifere i<strong>de</strong>ntificate în cadrul amplasamentului, sau a căror<br />
prezență a fost relevată prin i<strong>de</strong>ntificarea unor <strong>de</strong>talii indirecte precum vizuini, urme , ingluvii,<br />
excremente etc., sunt următoarele: caprioara ( capreolus capreolus ) , sacal ( canis aureus ) ,<br />
ariciul (Erinaceus europaeus), şoarecele <strong>de</strong> câmp (Microtus arvalis), iepurele <strong>de</strong> câmp (Lepus<br />
europaeus) si vulpea roşcată (Vulpes vulpes), toate fiind specii comune, <strong>de</strong>s întâlnite în<br />
Dobrogea.<br />
Chiropterele. În zona <strong>de</strong> interes nu au fost efectuate cercetări aprofundate privind<br />
prezența liliecilor, dar au fost efectuate sondaje cu Bat<strong>de</strong>tector-ul (<strong>de</strong>tector <strong>de</strong><br />
ultrasunete) şi nu a fost înregistrată prezența vreunei specii. Lipsa liliecilor este<br />
datorată faptului că în zonă nu există locuri care să le asigure adăpost, respectiv în<br />
zonă nu există: peşteri sau alte tipuri <strong>de</strong> cavități subterane sau case părăsite cu poduri<br />
încăpătoate.In perioada aprilie-mai ( consi<strong>de</strong>rate ca perioada optima pentru <strong>de</strong>terminari<br />
privind speciile <strong>de</strong> chiroptere ) se vor continua monitorizarile si pentru aceste specii.<br />
4.6. Peisaj<br />
Amplasarea PUZ va conduce la modificarea cadrului natural al zonei .<br />
Pentru majoritatea turbinelor impactul vizual nu este mai semnificativ <strong>de</strong>cât acela al<br />
stalpilor <strong>de</strong> inalta tensiune care transportă curentul electric din centrale <strong>de</strong> mare putere la<br />
centre <strong>de</strong> distribuție un<strong>de</strong> tensiunea este adusă la un nivel corespunzător utilizării în<br />
gospodării. În orice caz, oamenii sunt obişnuiți să vadă stâlpi <strong>de</strong> înaltă tensiune, şi nu turbine<br />
eoliene, chiar şi în zonele cu o frumusețe naturală <strong>de</strong>osebită aşa că s-au iscat a<strong>de</strong>vărate<br />
<strong>de</strong>zbateri în ju<strong>de</strong>tul Tulcea in această privință .<br />
Turbinele eoliene fiind structuri vizibile în peisaje ele pot fi realizate astfel încât să se<br />
armonizeze cu peisajul, <strong>de</strong> exemplu, aranjându-le în linie <strong>de</strong>-a lungul unor structuri cum ar fi<br />
diguri sau canale. Cercetările au arătat că poziționarea turbinelor eoliene în grupuri este mult<br />
mai acceptată atunci când este clar pentru cetățenii din vecinătate că se poate realiza astfel o<br />
mare producție <strong>de</strong> energie electrică. Dacă aliniamentul câtorva turbine este dorit sau nu, şi<br />
67 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
întot<strong>de</strong>auna ar putea fi, este o chestiun <strong>de</strong> gust. Mult mai importantă este relația dintre<br />
înălțimea axului şi diametrul rotorului. Un alt aspect important este dimensiunea rotorului<br />
<strong>de</strong>oarece un rotor cu diametrul mare este mai lent şi, în consecință, mai liniştit.<br />
4.7. Patrimoniul cultural<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re studiul arheologic efectuat <strong>de</strong> drd. Doru Bogdan (Institutul <strong>de</strong><br />
Arheologie Sistemică Alba Iulia); drd. Dobos Alpar (Universitatea Babeş-Bolyai Cluj Napoca),<br />
si drd. Gabriel Sicoe (Humboldt Universitaet zu Berlin) este posibil ca in timpul lucrarilor <strong>de</strong><br />
excavatie a fundatiilor turbinelor eoliene sa apara si alte <strong>de</strong>scoperiri . Astfel , pentru a fi<br />
protejate , lucrarile <strong>de</strong> constructii –montaj vor fi supravegheata <strong>de</strong> specialisti<br />
persoanefizice/juridice acreditate .<br />
68 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
5.PROBLEME DE MEDIU EXISTENTE , RELEVANTE PENTRU PLAN SAU<br />
PROGRAM<br />
BIODIVERSITATEA<br />
Flora:<br />
Prin implementarea planului vor fi realizate punți <strong>de</strong> legătură între habitate şi<br />
populații prin amenajarea căilor <strong>de</strong> acces către instalațiile eoliene care vor funcționa cu<br />
rol <strong>de</strong> coridoare ecologice. Pier<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> habitat şi biodiversitate în urma construcției<br />
parcului eolian va compensa cu redarea circuitului natural a unor suprafețe importante<br />
care din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al investiției vor funcționa ca zone <strong>de</strong> siguranță pentru<br />
instalații, dar care din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re ecologic vor funcționa ca zone <strong>de</strong> refugiu şi<br />
culoare <strong>de</strong> dipersie a diversității specifice, astfel fiind asigurat rezervorul genetic<br />
necesar renaturării unor teritorii care în prezent sunt supuse unui proces accentuat <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>gradare datorită activităților antropice.<br />
Parcul eolian se va <strong>de</strong>zvolta pe un teren agricol , fara valoare conservativa<br />
din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al florei i<strong>de</strong>ntificate pe amplasament.<br />
Fauna:<br />
În baza datelor prezentate în capitolul anterior privind avifauna din zona <strong>de</strong> studiu, putem<br />
analiza popula iile speciilor <strong>de</strong> păsări <strong>de</strong> interes comunitar i<strong>de</strong>ntificate în zona <strong>de</strong> studiu,<br />
urmărind:<br />
prezen a i dinamica sezonieră<br />
distribu ia speciilor rela ionată cu ecologia fiecăreia, tipurile <strong>de</strong> habitat, disponibilitatea<br />
locurilor <strong>de</strong> hrănire, cuibărit, odihnă<br />
migra ia, estimarea altitudinii i direc iei <strong>de</strong> zbor<br />
statul <strong>de</strong> conservare i evaluarea stării actuale <strong>de</strong> conservare<br />
Din cele 25 specii incluse in ROSPA0073 Macin-Niculitel 16 au fost i<strong>de</strong>ntificate in zbor<br />
in afara perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> migratie ( primavara si/sau toamna ) , iar 9 specii s-au i<strong>de</strong>ntificat in<br />
perioada <strong>de</strong> migratie .<br />
69 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
25<br />
24.5<br />
24<br />
23.5<br />
23<br />
22.5<br />
22<br />
21.5<br />
21<br />
20.5<br />
ROSPA Macin-<br />
Niculitel<br />
ROSPA 0031 DD<br />
Graficul nr. 1 – numar <strong>de</strong> specii regasite pe Fisele Standard Natura 2000<br />
Din cele 22 <strong>de</strong> specii incluse in ROSPA0031 Delta Dunarii si Complexul Razim-Sinoe ,<br />
13 au fost i<strong>de</strong>ntificate in afara perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> migratie si 9 specii in perioada <strong>de</strong> migratie .<br />
Analizand speciile i<strong>de</strong>ntificate in urma monitorizarii cu speciile incluse in anexele<br />
Directivei Pasari , nr. 79/409/CEE se pot face urmatoarele precizari :<br />
- din totalul <strong>de</strong> 112 specii i<strong>de</strong>ntificate pe amplasament si imprejurimi ( zona monitorizata),<br />
50 <strong>de</strong> specii se regasesc in Anexa I , 31 specii in Anexa II , 4 specii in Anexa III/1 si 11<br />
specii in Anexa III/2 .<br />
- 16 specii sunt comune , fara a avea un statut special <strong>de</strong> protectie .<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
zbor<br />
stationare<br />
cuibarire<br />
5<br />
0<br />
Graficul 2 – Pasarile monitorizate incluse in Anexa I – Directiva Pasari<br />
70 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
zbor<br />
migratie<br />
cuibarire<br />
hranire<br />
2<br />
0<br />
Graficul 3 – Pasarile monitorizate incluse in Anexa II – Directiva Pasari<br />
3<br />
2.5<br />
2<br />
1.5<br />
1<br />
cuibarire<br />
zbor<br />
0.5<br />
0<br />
Graficul 4 – Pasarile monitorizate incluse in Anexa III/1 – Directiva Pasari<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
zbor<br />
hranire<br />
2<br />
0<br />
Graficul 5 – Pasarile monitorizate incluse in Anexa III/2 – Directiva Pasari<br />
71 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
În urma implementării programului <strong>de</strong> monitorizare a speciilor <strong>de</strong> păsări s-a putut realiza<br />
un tablou avifaunistic complet al zonei <strong>de</strong> studiu. În acest sens, se poate remarca prezența<br />
unui număr <strong>de</strong> aproximativ 112 specii <strong>de</strong> păsări, care fie tranzitau zona <strong>de</strong> studiu <strong>de</strong> la un loc<br />
<strong>de</strong> hrănire la altul sau <strong>de</strong> la locurile <strong>de</strong> cuibărit la locurile <strong>de</strong> hrănire (cum este cazul majorității<br />
speciilor adaptate la ecosistemele acvatice), fie erau prezente în zonă datorită faptului că<br />
prezenta zonă <strong>de</strong> studiu poate reprezenta un potențial loc <strong>de</strong> hrănire (cum este cazul speciilor<br />
din Familia Corvidae şi a speciilor <strong>de</strong> păsări răpitoare), fie erau specii care tranzitau zona în<br />
cursul migrației.<br />
În programul <strong>de</strong> monitorizare au fost adoptate inclusiv studii privind etologia (studii<br />
comportamentale) speciilor rezi<strong>de</strong>nte sau a celor care se hrănesc în cadrul zonei <strong>de</strong> studiu, în<br />
ve<strong>de</strong>rea stabilirii intensității activităților <strong>de</strong>sfăşurate <strong>de</strong> populațiile păsărilor în cadrul zonei <strong>de</strong><br />
studiu. Ca urmare a acestor studii etologice s-a observat că păsările rezi<strong>de</strong>nte (atât<br />
passeriforme cât şi păsările răpitoare) nu sunt <strong>de</strong>ranjate <strong>de</strong> stalpii <strong>de</strong> inalta tensiune amplasati<br />
in numar foarte mare in zona, fiind nenumărate cazuri când acestea zburau prin imediata<br />
vecinătate a liniilor electrice , printre ele, sau chiar se odihneau pe acestea ,fapt ce<br />
<strong>de</strong>monstrează că zona este antropizata si exista o adaptare a speciilor .<br />
În ceea ce priveşte speciile <strong>de</strong> păsări care tranzitează zona studiată către diferite locuri<br />
<strong>de</strong> hrănire sau cuibărit, acestea tind să tranziteze zona în zbor la altitudini mai mari <strong>de</strong>cât<br />
înălțimea turbinelor .<br />
La momentul actual, la nivel european, cercetătorii şi constructorii centralelor eoliene au<br />
ajuns la un consens , şi anume acela că impactul dintre turbinele eoliene si pasari este mai<br />
mic <strong>de</strong>cat se afirmase la inceput si in orice caz mai redus <strong>de</strong>cat impactul altor activitati umane<br />
ca vanatoarea, transportul rutier si aerian, sau structurile statice ca stalpii si liniile electrice ori<br />
cladirile inalte, <strong>de</strong> care pasarile se ciocnesc <strong>de</strong>oarece le vad mai greu.<br />
Aceasta concluzie a permis <strong>de</strong>zvoltarea exploziva a energetici vantului in toate tarile<br />
UE, care asa cum aratam avea peste 40.000 MW instalati la finele anului trecut.<br />
Studii din Olanda (intocmite <strong>de</strong> Biroul teritorial pentru energia vantului in cooperare cu<br />
Fundatia olan<strong>de</strong>za pentru protectia pasarilor) estimeaza ca anual sunt omorate 1500 pasari<br />
prin vanatoare, 1000 <strong>de</strong> liniile electrice, 2000 <strong>de</strong> traficul rutier si numai 20 pasari/1000 MW <strong>de</strong><br />
turbinele eoliene. Rezulta ca numarul pasarilor omorate <strong>de</strong> masini este <strong>de</strong> 300 ori mai mare<br />
<strong>de</strong>cat numarul pasarilor omorate <strong>de</strong> turbinele <strong>de</strong> vant, iar cel al vanatorii <strong>de</strong> 70 ori mai mare.<br />
Aceste estimari sunt confirmate <strong>de</strong> un studiu al Ministerului Mediului din Danemarca, ce<br />
conclu<strong>de</strong> ca stalpii si liniile <strong>de</strong> inalta tensiune sunt un pericol mult mai mare pentru pasari<br />
<strong>de</strong>cat turbinele eoliene, care in rotatie fiind constituie un avertisment vizual si sonor<br />
semnificativ pentru pasari, acestea evitand zona. Studiile radar din Tjaeborg vestul<br />
Danemarcei un<strong>de</strong> functiona o turbina <strong>de</strong> 2 MW, arata ca pasarile au avut tendinta sa-si<br />
schimbe ruta <strong>de</strong> zbor cu 100-200m fata <strong>de</strong> turbine si trec pe langa sau pe <strong>de</strong>asupra lor la o<br />
distanta sigura. Acest comportament a fost observat atat ziua cat si noaptea.<br />
Studiile si monitorizarile efectuate in Marea Britanie arata ca nu s-a i<strong>de</strong>ntificat nici un<br />
efect semnificativ la parcuri eoliene cu turbine numeroase, cum ar fi :Bryn Titli(22 turbine mari),<br />
Carno (56turbine) si Cemmaes (24 turbine) din Tara Galilor, Oven<strong>de</strong>r Moor ( 23 turbine) in<br />
sudul <strong>de</strong>alurilor Pennine din Yorkshire, sau Wind Standard (36 turbine) in Scotia. Mai mult, s-a<br />
inregistrat un numar marit <strong>de</strong> cazuri in care pasarile cresc in imediata apropiere a turbinelor.<br />
Dovezi ca pasarile pot sa creasca ne<strong>de</strong>ranjate in apropierea turbinelor eoliene provin<br />
dintr-un studiu facut la Nasud<strong>de</strong>n-insula Gotland din Suedia. S-a gasit o <strong>de</strong>nsitate mare <strong>de</strong><br />
pasari care crestea in apropierea unui mare parc eolian (35 <strong>de</strong> cuiburi din 6 specii diferite au<br />
72 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
fost gasite in aria respectiva). Un studiu <strong>de</strong> control a gasit <strong>de</strong>nsitati similare la pasari care<br />
cresteau in habitate apropiate, dar fara turbine.<br />
In aria parcului eolian <strong>de</strong> la Nasud<strong>de</strong>n primavara, in timpul perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> migratie se<br />
gasesc un numar semnificativ <strong>de</strong> gaste. Nici acestea nu au parut sa fie <strong>de</strong>ranjate <strong>de</strong> turbine,<br />
singura modificare importanta fiind faptul ca gastele nu pasteau la distante mai mici <strong>de</strong> 25 m<br />
<strong>de</strong> turnurile turbinelor. La Port-la- Nouvelle in sudul Frantei , cinci turbine sunt plasate intr-o<br />
importanta rezervatie <strong>de</strong> pasari, prin care trec mii <strong>de</strong> pasari, inclusiv pradatoare, mai ales in<br />
timpul mpgratiilor. Studiul , intocmit <strong>de</strong> Liga Franceza pentru Protectia Pasarilor a constatat ca<br />
majoritaeta pasarilor mai mari zburau in mod <strong>de</strong>liberat in jurul turbinelor. In cinci ani <strong>de</strong><br />
exploatare a parcului eolian nu s-a raportat la liga nici o pasare ranita sau omorata. Aceaste<br />
constatari extrem <strong>de</strong> pozitive nu elimina necesitatea unei analize specifice in fiecare<br />
amplasament, care sa tina cont <strong>de</strong> faptul ca sunt sau nu sunt semnalate pasari din specii<br />
protejate cu habitat stabil in areal si daca speciile respective pot suferi o extinctie prin<br />
realizarea parcului eolian, sau daca pasajul pasarilor calatoare trece exact pe <strong>de</strong>asupra<br />
amplasamentului propus. In aceste cazuri se impun unele precautii suplimentare cum ar fi<br />
cresterea distantei dintre turbine, amplasarea lor in masura posibilului tehnic sub creasta<br />
culmilor (in cazul unor amplasamente pe culmi <strong>de</strong> <strong>de</strong>aluri sau asemanatoare), iar in cazuri<br />
extreme ne<strong>de</strong>mararea executiei proiectului pana la efectuarea unui studiu concret al<br />
organismelor abilitate ale Ministerului Mediului care sa <strong>de</strong>termine efectele posibilului impact.<br />
Tinand cont <strong>de</strong> faptul ca in Romania nu exista inca parcuri eoliene mari in care sa se<br />
efectueze monitorizari si studii <strong>de</strong> specialitate in ceea ce priveste efectul turbinelor eoliene<br />
asupra pasarilor, vom prezenta o serie <strong>de</strong> date din parcuri eoliene aflate in S.U.A.<br />
Din studiile facute <strong>de</strong> Asociatia Americana <strong>de</strong> Energie Eoliana reiese ca, in urma<br />
coliziunilor cu alte structuri construite <strong>de</strong> om , se estimeaza ca in fiecare an mor:<br />
1. 57 milioane <strong>de</strong> pasari in urma coliziunilor cu vehicule;<br />
2. 1.25 milioane in urma coliziunilor cu structurile inalte (turnuri, cosuri, cladiri) si<br />
3. mai mult <strong>de</strong> 97.5 milioane in urma coliziunii cu geamuri.<br />
Intr-un singur acci<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> navigatie in care a fost implicat un petrolier <strong>de</strong>versarile <strong>de</strong> pe<br />
petrolierul “Exxon Val<strong>de</strong>z” a fost ucis mai mult <strong>de</strong> 500.000 <strong>de</strong> pasari migratoare adica <strong>de</strong> 1000<br />
ori mai mult <strong>de</strong>cat numarul toal estimat <strong>de</strong> <strong>de</strong>cese in zona californiana <strong>de</strong> exploatare a energiei<br />
eoliene. Expertii ornitologi au sugerat ca activitatea pasarilor <strong>de</strong> prada in jurul turbinelor<br />
eoliene poate fi redusa prin luarea <strong>de</strong> masuri privind reducerea numarului <strong>de</strong> cuibare <strong>de</strong> pe<br />
turbine si turn.<br />
Cercertarile preliminare au <strong>de</strong>monstrat ca turnurile cu zabrele care permit cuibaritul<br />
contribuie la cresterea mortalitatiiin randul pasarilor si in consecinta industria utilizeaza pe<br />
scara larga turnul tubular la construirea noilor instalatii care reduce in mod semnificativ<br />
posibilitatea <strong>de</strong> cuibarire. Centralele eoliene ce se vor monta in zona vor avea <strong>de</strong> asemenea<br />
turnuri tubulare.<br />
<strong>Raport</strong>ul anual al societatii EHN 2003 cu activitate in Navarra, evi<strong>de</strong>ntiaza ca indicele<br />
<strong>de</strong> mortalitate <strong>de</strong>tectat pe generator /an pentru o monitorizare realizata pe un numar <strong>de</strong> 738<br />
turbine in curs e operare a fost <strong>de</strong> :<br />
1. vulturi: 0,12 <strong>de</strong>cedati;<br />
2. pasari mijlocii si mari: 0,19 <strong>de</strong>cedate<br />
73 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
3. ansamblu <strong>de</strong> pasari si lilieci: 0,33 <strong>de</strong>cedate, in conditiile in care Navarra este<br />
resedinta unei importante populatii <strong>de</strong> vultur roscat- 7000 <strong>de</strong> exemplare care reprezinta in<br />
procent <strong>de</strong> 12% din populatia acestei specii <strong>de</strong> pe planeta.<br />
Concluzionând astfel, putem afirma că singurul caz când impactul turbinelor poate avea<br />
un potențial negativ asupra speciilor <strong>de</strong> păsări este pe durata migrației, atunci când efective<br />
mari <strong>de</strong> păsări migrează pe timp <strong>de</strong> noapte, existând astfel posibilitatea coliziunii cu palele<br />
turbinelor. În acest caz însă, se pot stabili măsurii preventive sau compensatorii uşor<br />
aplicabile, care să reducă la minim probabilitățile <strong>de</strong> coliziune şi implicit impactul negativ.<br />
74 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
6.OBIECTIVELE DE PROTECTIE A MEDIULUI STABILITE LA NIVEL<br />
NATIONAL,COMUNITAR SAU INTERNATIONAL , CARE SUNT<br />
RELEVANTE PENTRU PLAN SAU PROGRAM SI MODUL IN CARE S-A<br />
TINUT CONT DE ACESTE OBIECTIVE SI DE ORICE ALTE TIPURI DE<br />
CONSIDERATII DE MEDIU IN TIMPUL PREGATIRII PLANULUI SAU<br />
PROGRAMULUI<br />
De mai bine <strong>de</strong> trei <strong>de</strong>cenii, comunitatea internationala aprofun<strong>de</strong>aza conceptul <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>zvoltare durabila, lansat in raportul Comisiei Mondiale pentru Mediu si Dezvoltare, intitulat<br />
“Viitorul nostru comun”, cunoscut si sub <strong>de</strong>numirea <strong>de</strong> <strong>Raport</strong>ul Brundtland din 1972.<br />
In cadrul Conferintei <strong>de</strong> la Rio <strong>de</strong> Janeiro, din iunie 1992, a fost statuat faptul ca <strong>mediu</strong>l<br />
si <strong>de</strong>zvoltarea economica sunt compatibile, avand obiective complementare. Prin acordul<br />
international exprimat in Declaratia <strong>de</strong> la Rio <strong>de</strong> Janeiro si adoptarea Agen<strong>de</strong>i 21, <strong>de</strong>zvoltarea<br />
durabila s-a constituit in optiune strategica globala pentru secolul urmator.<br />
Problema cheie a <strong>de</strong>zvoltarii durabile o constituie reconcilierea intre doua aspiratii<br />
umane, sustinand necesitatea continuarii <strong>de</strong>zvoltarii economice si sociale, dar si a conservarii<br />
starii <strong>mediu</strong>lui, ca singura cale pentru cresterea calitatii vietii.<br />
In acceptiunea larga a conceptului <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare durabila, ca fiind “capacitatea <strong>de</strong> a<br />
satisface cerintele generatiei prezente, fara a compromite capacitatea generatiilor viitoare <strong>de</strong><br />
a-si satisface propriile nevoi”, prosperitatea economica si conservarea <strong>mediu</strong>lui trebuie sa se<br />
sustina reciproc. Potrivit acestei <strong>de</strong>finitii, echitatea apare ca un principiu fundamental al<br />
<strong>de</strong>zvoltarii durabile. Este vorba atat <strong>de</strong>spre echitatea in cadrul aceleiasi generatii, respective<br />
motivatia distribuirii prosperitatii in cadrul societatii, cat si <strong>de</strong>spre echitatea intre generatii.<br />
Dezvoltarea economica este avuta in ve<strong>de</strong>re <strong>de</strong> societate nu numai pentru satisfacerea<br />
cerintelor materiale <strong>de</strong> baza ci si pentru a asigura resurse in scopul <strong>de</strong> imbunatati calitatea<br />
vietii, raspunzand cerintelor pentru ocrotirea sanatatii, educatie, <strong>de</strong>zvoltare sociala si un <strong>mediu</strong><br />
inconjurator mai bun.<br />
Toate formele <strong>de</strong>zvoltarii economice au un impact asupra <strong>mediu</strong>lui; ele folosesc<br />
resursele naturale care sunt in cantitate limitata si genereaza produse secundare, <strong>de</strong>suri<br />
reziduuri si poluare. Exista multe cai, prin acere activitatile conomice, in context durabil pot<br />
proteja <strong>mediu</strong>l. Acestea inclu<strong>de</strong> masurile eficiente privind energia, tehnologiile si tehnicile <strong>de</strong><br />
management preventive, mai buna proiectare si marketingul produselor, reducerea la<br />
minimum a <strong>de</strong>surilor nereciclabile, practicile agricole concordante cu protectia <strong>mediu</strong>lui,<br />
utilizarea mai buna a terenului si constructiilor, eficienta sporita a transportului, etc.<br />
O alta preocupare este utilizarea rationala a resurselor naturale cu valoare economica<br />
si potential limitat in timp. Acestea inclu<strong>de</strong> terenul, vegetatia , stocul <strong>de</strong> pesti din mari si<br />
oceane si diversitatea speciilor, care ofera oportunitatip entru <strong>de</strong>zvoltare. Chiar daca nu este<br />
implicate nici o tranzactie <strong>de</strong> piata, oamenii evalueaza unele especte ale <strong>mediu</strong>lui – peisajul,<br />
flora si fauna naturala, parte din mostenirea construita – din perspective placerii estetice pe<br />
care acestea le produc si din dorinta <strong>de</strong> a le trece nealterate generatiilor viitoare.<br />
75 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Bogatia umana nu poate fi masurata numai prin capitalul realizat <strong>de</strong> om, ci trebuie sa<br />
tina seama si <strong>de</strong> capitalul natural, constituit atat din resursele regenerabile cat si<br />
neregenerabile. Misiunea <strong>de</strong>zvoltarii durabile este <strong>de</strong> a gasi caile <strong>de</strong> crestere a bogatiti totale,<br />
concomitant cu folosirea, in mod pru<strong>de</strong>nt, a resurselor naturale commune, astfel incat<br />
resursele regenerabile sa poata fi mentinute, iar cele neregenerabile sa fie folosite intr-un ritm<br />
care sa tina seama <strong>de</strong> nevoile generatiilor viitoare. Este necesara o viziune clara asupra<br />
pon<strong>de</strong>rii care se acorda acestor factori. Uneori, anumite efecte negative asupra <strong>mediu</strong>lui<br />
urmeaza sa fie acceptate ca pret al <strong>de</strong>zvoltarii economice, dar, in alte ocazii, un ecosistem ori<br />
un anumit aspect al <strong>mediu</strong>lui inconjurator trebuie sa fie protejat impotriva exploatarii (***. 2000.<br />
Strategia Nationala pentru Dezvoltare Durabila).<br />
6.1. Obiective <strong>de</strong> protectie a <strong>mediu</strong>lui<br />
In domeniul protectiei naturii legislatia romaneasca a transpus legislatia UE prin<br />
urmatoarele acte :<br />
- Legea nr. 5/1991 pentru ratificarea Conventiei asupra zonelor ume<strong>de</strong> <strong>de</strong> importanta<br />
internationala, in special ca habitat al pasarilor acvatice, incheiata la Ramsar, 2 februarie 1971<br />
- M.Of. nr. 18/26.01.1991 ;<br />
- Legea nr. 58/1994 pentru ratificarea Conventiei privind diversitatea biologica, adoptata<br />
la Rio <strong>de</strong> Janeiro, 5 iunie 1994. M.Of. nr. 199/02.08.1999 ;<br />
- Legea nr. 13/1993 pentru ratificarea Conventiei privind conservarea vietii salbatice si a<br />
habitatelor naturale din Europa , Berna, 19.07.1979 - M.Of. nr. 62/25.03.1993 ;<br />
- Legea nr. 90/2000 pentru a<strong>de</strong>rarea României la Acordul privind conservarea liliecilor<br />
în Europa. M.Of. nr. 228/23.05.2000 ;<br />
- Legea nr. 5/2000 privind amenajarea teritoriului national - Sectiunea a III-a, zone<br />
protejate - M.Of. nr. 152/ 12.04.2000 ;<br />
- Legea nr. 451/2002 pentru ratificarea Conventiei europene a peisajului, Florenta,<br />
20.10.2002 - M.Of. nr. 536/ 23.07.2002 ;<br />
- Lege nr. 407/2006 (MO nr. 944/22.11.2006) vânatorii si a protectiei fondului cinegetic,<br />
modificata si completata <strong>de</strong> Legea nr. 197/2007 (MO nr. 472/13.07.2007) ;<br />
- OUG nr. 57/2007 (MO nr. 442/29.06.2007) privind regimul ariilor naturale protejate,<br />
conservarea habitatelor naturale, a florei si faunei salbatice , modificata si completata <strong>de</strong> OUG<br />
nr. 114/2008 ;<br />
- HG nr. 1581/2005 (MO nr. 24/11.01.2006) privind instituirea regimului <strong>de</strong> arie naturala<br />
protejata pentru noi zone ;<br />
- HG nr. 1.143/2007 (MO nr. 691/11.10.2007) privind instituirea <strong>de</strong> noi arii naturale protejate ;<br />
- HG nr. 1.284/2007 (MO nr. 739/31.10.2007) privind <strong>de</strong>clararea ariilor <strong>de</strong> protectie speciala<br />
avifaunistica ca parte integranta a retelei ecologice europene Natura 2000 in România ;<br />
- Ordin MMDD nr.1964/2007(MO nr.98/07.02.2008 ) privind instituirea regimului <strong>de</strong> arie<br />
naturala protejata a siturilor <strong>de</strong> importanta comunitara ,ca parte integranta a retelei ecologice<br />
europene Natura 2000 .<br />
In afara obiectivelor <strong>de</strong> protectie a <strong>mediu</strong>lui trebuiesc mentionate si alte politici si<br />
strategii pe care Romania si le-a asumat si care au legatura cu planul analizat . Dintre acestea<br />
amintim :<br />
76 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
-politica energetica a Romaniei care este prezentata in diferite documente precum:<br />
Strategia Romniei n domeniul energiei 2007-2020 (publicat <strong>de</strong> MEF n iunie 2007) ;<br />
Foaia <strong>de</strong> parcurs pentru sectorul energiei din Romnia discutată cu Comisia<br />
Europeana - HG nr.890/2003 ;<br />
Strategia națională pentru eficiența energetică – HG nr. 163/2004 ;<br />
Strategia pentru promovarea surselor <strong>de</strong> energie regenerabilă – HG nr. 1535/2003 .<br />
Pe baza acestor documente politice privind domeniul energiei, au fost sau sunt în curs<br />
<strong>de</strong> elaborare diferite planuri si/sau programe .<br />
Planul Național <strong>de</strong> Acțiune pentru Eficiență Energetică (HG 163/2004) şi versiunea<br />
recentă ( elaborata <strong>de</strong> MEF) potrivit preve<strong>de</strong>rilor Directivei UE 2006/32/CE.<br />
Planul național <strong>de</strong> Acțiune privind sursele <strong>de</strong> energie regenerabilă – HG nr.<br />
1535/2003<br />
Program privind măsurile existente şi planificate <strong>de</strong> promovare a energiei electrice din<br />
surse regenerabile – HG nr. 443/2003 referitoare la Directiva 2001/77/EC<br />
Programul Operațional <strong>de</strong> Sector „Creşterea competitivității economice”<br />
(POS CCE) ° Axa <strong>de</strong> priorități 4 (energie);<br />
Strategia Nationala pentru Dezvoltare Durabila a Romaniei ° Orizonturi 2013-2020-<br />
2030 .<br />
- Referitor la zgomot , HG nr. 321/2005 , modificata si completata in 2008 , privind<br />
evaluarea si managementul zgomotului ambiental transpune Directiva 2002/49/EC .<br />
Referitor la ariile protejate din zona monitorizata facem urmatoarele precizari :<br />
Zona studiata prin PUZ se afla in vecinatatea Rezervatiei Biosferei Delta Dunarii<br />
( aproximativ 2,3 km fata <strong>de</strong> fluviul Dunarea ).<br />
Cateva caracteristici ale Rezervatiei Biosferei Delta Dunarii :<br />
° Unica <strong>de</strong>ltă din lume, <strong>de</strong>clarată rezervație a biosferei<br />
• An <strong>de</strong> constituire: 1990<br />
• Suprafața 580000 ha - 2,5 % din suprafața României ( Locul 22 între <strong>de</strong>ltele lumii şi<br />
locul 3 în Europa, după Volga şi Kuban)<br />
• Una dintre cele mai mari zone ume<strong>de</strong> din lume - ca habitat al păsărilor <strong>de</strong> apă<br />
• Cea mai întinsă zonă compactă <strong>de</strong> stufărişuri <strong>de</strong> pe planetă<br />
77 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
• Un muzeu viu al biodiversității cu 30 tipuri <strong>de</strong> ecosisteme<br />
• O bancă <strong>de</strong> gene naturală, <strong>de</strong> valoare inestimabilă pentru patrimoniul natural<br />
universal<br />
Valoarea universală a Rezervației Biosferei Delta Dunării a fost recunoscută<br />
prin inclu<strong>de</strong>rea acesteia în rețeaua internațională a rezervațiilor biosferei (1990), în<br />
cadrul Programului “OMUL ŞI BIOSFERA”(MAB) lansat <strong>de</strong> UNESCO.<br />
Rezervația Biosferei Delta Dunării a fost recunoscută în septembrie 1991, ca<br />
Zonă umedă <strong>de</strong> importanță internațională, mai ales ca habitat al păsărilor <strong>de</strong> apă-<br />
Convenția RAMSAR<br />
Valoarea <strong>de</strong> patrimoniu natural universal a Rezervației Biosferei Delta Dunării a<br />
fost recunoscută prin inclu<strong>de</strong>rea acesteia în Lista Patrimoniului Mondial Cultural şi<br />
Natural, în <strong>de</strong>cembrie 1990.<br />
Valoarea patrimoniului natural şi eficiența planului <strong>de</strong> management ecologic<br />
aplicat în teritoriul Rezervației Biosferei Delta Dunării au fost recunoscute prin<br />
acordarea în anul 2000 a Diplomei Europene pentru arii protejate (reînnoită în 2005).<br />
Inclu<strong>de</strong>rea RBDD împreună cu Rezervația Biosferei Dunărea din Ucraina în<br />
rețeaua internațională a rezervațiilor biosferei transfrontieră România – Ucraina 1999<br />
Zona in care se doreste contruirea parcului eolian se invecineaza cu<br />
ROSCI0065 Delta Dunării , ROSCI0201 Podisul Nord-Dobrogean ,ROSPA 0073<br />
Macin-Niculitel si ROSPA0031 Delta Dunarii si Complexul Razim-Sinoe .<br />
Tipurile <strong>de</strong> habitate si speciile <strong>de</strong> interes comunitar pentru care Delta<br />
Dunării a fost <strong>de</strong>clarat sit <strong>de</strong> importanta comunitara ( prevazute in Anexa nr.4 a<br />
Ordinului MMDD nr. 1964/2007) sunt urmatoarele :<br />
1110 - Bancuri <strong>de</strong> nisip acoperite permanent <strong>de</strong> un strat mic <strong>de</strong> apă <strong>de</strong> mare;<br />
1150* - Lagune costiere;<br />
1210 - Vegetație anuală <strong>de</strong>-a lungul liniei țărmului;<br />
1310 - Comunități cu salicornia şi alte specii anuale care colonizează terenurile<br />
ume<strong>de</strong> şi nisipoase;<br />
1410 - Pajişti sărăturate <strong>de</strong> tip mediteranean (Juncetalia maritimi);<br />
1530* - Pajişti şi mlaştini sărăturate panonice şi ponto-sarmatice;<br />
2110 - Dune mobile embrionare (în formare);<br />
2130* - Dune fixate cu vegetație herbacee perenă (dune gri);<br />
2160 - Dune cu Hippophae rhamnoi<strong>de</strong>s;<br />
2190 - Depresiuni ume<strong>de</strong> intradunale;<br />
3130 - Ape stătătoare oligotrofe până la mezotrofe cu vegetație din Littorelletea<br />
uniflorae şi/sau Isoëto-Nanojuncetea;<br />
3140 - Ape puternic oligo-mezotrofe cu vegetație bentonică <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> Chara;<br />
3150 - Lacuri eutrofe naturale cu vegetație tip Magnopotamion sau Hydrocharition;<br />
3160 - Lacuri distrofice şi iazuri;<br />
3260 - Cursuri <strong>de</strong> apă din zonele <strong>de</strong> câmpie, până la cele montane, cu vegetație din<br />
Ranunculion fluitantis şi Callitricho-Batrachion;<br />
3270 - Râuri cu maluri nămoloase cu vegetație <strong>de</strong> Chenopodion rubri şi Bi<strong>de</strong>ntion;<br />
40C0* - Tufărişuri <strong>de</strong> foioase ponto-sarmatice;<br />
78 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
6260* - Pajişti panonice şi vest-pontice pe nisipuri;<br />
62C0* - Stepe ponto-sarmatice;<br />
6410 - Pajişti cu Molinia pe soluri calcaroase, turboase sau argiloase (Molinion<br />
caeruleae);<br />
6420 - Pajişti mediteraneene ume<strong>de</strong> cu ierburi înalte din Molinio-Holoschoenion;<br />
6430 - Comunități <strong>de</strong> lizieră cu ierburi înalte higrofile <strong>de</strong> la nivelul câmpiilor, până la<br />
cel montan şi alpin;<br />
6440 – Pajişti aluviale din Cnidion dubii;<br />
6510 - Pajişti <strong>de</strong> altitudine joasă (Alopecurus pratensis Sanguisorba officinalis);<br />
7210* - Mlaştini calcaroase cu Cladium mariscus ;<br />
91AA - Vegetație forestieră ponto-sarmatică cu stejar pufos;<br />
91F0 - Păduri ripariene mixte cu Quercus robur, Ulmus laevis, Fraxinus excelsior sau<br />
Fraxinus angustifolia, din lungul marilor râuri (Ulmenion minoris);<br />
92A0 - Zăvoaie cu Salix alba şi Populus alba;<br />
92D0 - Galerii ripariene şi tufărişuri (Nerio-Tamaricetea şi Securinegion tinctoriae)<br />
Tipuri <strong>de</strong> habitate:<br />
1355 - Lutra lutra (Vidră, Lutră);<br />
2633 - Mustela eversmannii (Dihor <strong>de</strong> stepă);<br />
1356* - Mustela lutreola (Noriță, Nurcă);<br />
1335 - Spermophilus citellus (Popândău, Şuiță);<br />
2635 - Vormela peregusna (Dihor pătat)<br />
Specii <strong>de</strong> mamifere:<br />
1188 - Bombina bombina (Buhai <strong>de</strong> baltă cu burta roşie);<br />
1220 - Emys orbicularis (Broască țestoasă <strong>de</strong> apă);<br />
1219 - Testudo graeca (Țestoasă <strong>de</strong> uscat dobrogeană);<br />
1993 - Triturus dobrogicus (Triton cu creastă dobrogean);<br />
1298 - Vipera ursinii (Viperă <strong>de</strong> stepă)<br />
Specii <strong>de</strong> amfibieni şi reptile:<br />
2491 - Alosa pontica (Scrumbie <strong>de</strong> Dunăre);<br />
4120 - Alosa tanaica (Rezeafcă <strong>de</strong> Dunăre);<br />
1130 - Aspius aspius (Avat); 1149 - Cobitis taenia (Zvârlugă);<br />
1124 - Gobio albipinnatus (Porcuşor <strong>de</strong> nisip);<br />
2555 - Gymnocephalus baloni (Ghiborț <strong>de</strong> râu);<br />
1157 - Gymnocephalus schraetzer (Răspăr);<br />
1145 - Misgurnus fossilis (Țipar);<br />
2522 - Pelecus cultratus (Sabiță);<br />
1134 - Rho<strong>de</strong>us sericeus amarus (Boare);<br />
1146 - Sabanejewia aurata (Dunariță);<br />
2011 - Umbra krameri (Țigănuş);<br />
1160 - Zingel streber (Fusar);<br />
1159 – Zingel zingel (Pietrar)<br />
Specii <strong>de</strong> peşti:<br />
79 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
4027 - Arytrura musculus;<br />
4028 - Catopta thrips;<br />
4045 - Coenagrion ornatum (Țărăncuță);<br />
4030 - Colias myrmidone;<br />
1060 - Lycaena dispar;<br />
1037 - Ophiogomphus cecilia;<br />
1084* - Osmo<strong>de</strong>rma eremita (Cărăbuş);<br />
4064 - Theodoxus transversalis (Melc)<br />
Specii <strong>de</strong> nevertebrate:<br />
1516 - Aldrovanda vesiculosa (Otrățel);<br />
2253 - Centaurea jankae (Vinețele, Dioc, Zglăvoc);<br />
2255 - Centaurea pontica (Vinețele, Dioc, Zglăvoc);<br />
4067 - Echium russicum (Capul şarpelui);<br />
1428 - Marsilea quadrifolia (Trifoiaş <strong>de</strong> baltă).<br />
Lista tipurilor <strong>de</strong> habitate <strong>de</strong> interes comunitar pentru care a fost <strong>de</strong>clarat situl <strong>de</strong><br />
importanta comunitara ROSCI0065 Delta Dunarii conform Anexei 4 la Ordinul 1964/2007:<br />
3160 - Lacuri distrofice si iazuri<br />
6260 * - Pajisti panonice si vest-pontice pe nisipuri<br />
7210 * - Mlastini calcaroase cu Cladium mariscus<br />
91F0 - Paduri ripariene mixte cu Quercus robur, Ulmus laevis, Fraxinus<br />
excelsiorsau Fraxinus<br />
angustifolia, din lungul marilor rauri (Ulmenion minoris)<br />
92D0 - Galerii ripariene si tufarisuri (Nerio-Tamaricetea si Securinegion<br />
tinctoriae)<br />
1110 - Bancuri <strong>de</strong> nisip acoperite permanent <strong>de</strong> un strat mic <strong>de</strong> apa <strong>de</strong> mare<br />
1210 - Vegetatie anuala <strong>de</strong>-a lungul liniei tarmului<br />
1310 - Comunitati cu salicornia si alte specii anuale care colonizeaza terenurile<br />
ume<strong>de</strong> si<br />
nisipoase<br />
1410 - Pajisti saraturate <strong>de</strong> tip mediteranean (Juncetalia maritimi)<br />
1530 * - Pajisti si mlastini saraturate panonice si ponto-sarmatice<br />
2110 - Dune mobile embrionare (in formare)<br />
2130 * - Dune fixate cu vegetatie herbacee perena (dune gri)<br />
2160 - Dune cu Hippophae rhamnoi<strong>de</strong>s<br />
2190 - Depresiuni ume<strong>de</strong> intradunale<br />
3130 - Ape statatoare oligotrofe pana la mezotrofe cu vegetatie din Littorelletea<br />
uniflorae si/sau Isoëto-Nanojuncetea<br />
3150 - Lacuri eutrofe naturale cu vegetatie tip Magnopotamion sau<br />
Hydrocharition<br />
3260 Cursuri <strong>de</strong> apa din zonele <strong>de</strong> campie, pana la cele montane, cu vegetatie<br />
din Ranunculion<br />
fluitantis si Callitricho-Batrachion<br />
3270 - Rauri cu maluri namoloase cu vegetatie <strong>de</strong> Chenopodion rubri si<br />
Bi<strong>de</strong>ntion<br />
80 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
62C0 * - Stepe ponto-sarmatice<br />
6410 - Pajisti cu Molinia pe soluri calcaroase, turboase sau argiloase (Molinion<br />
caeruleae)<br />
6420 - Pajisti mediteraneene ume<strong>de</strong> cu ierburi inalte din Molinio-Holoschoenion<br />
6430 - Comunitati <strong>de</strong> liziera cu ierburi inalte higrofile <strong>de</strong> la nivelul campiilor, pana<br />
la cel montan si alpin<br />
6440 - Pajisti aluviale din Cnidion dubii<br />
6510 - Pajisti <strong>de</strong> altitudine joasa (Alopecurus pratensis Sanguisorba officinalis)<br />
3140 - Ape puternic oligo-mezotrofe cu vegetatie bentonica <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> Chara<br />
1150 * - Lagune costiere<br />
92A0 - Zavoaie cu Salix alba si Populus alba<br />
40C0 * - Tufarisuri <strong>de</strong> foioase ponto-sarmatice<br />
91AA - Vegetatie forestiera ponto-sarmatica cu stejar pufos<br />
Situl ROSCI0201 ”Podişul Nord-Dobrogean” are o suprafață <strong>de</strong> 87.229 ha (O.M.nr.<br />
1964/2007) şi cuprin<strong>de</strong> suprafețele aflate la o altitudine <strong>de</strong> peste 100 m ale Podişului Babadag,<br />
zonele adiacente acestuia, inclusiv nordul Podişului Casimcea.<br />
Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re floristic, importanța conservativă a zonei este conferită <strong>de</strong><br />
prezența speciilor <strong>de</strong> plante Campanula romanica, Centaurea jankae, Himantoglossum<br />
caprinum Moehringia jankae şi Potentilla emilii-popii. De asemenea situl conține suprafețe<br />
ocupate <strong>de</strong> următoarele tipuri <strong>de</strong> habitate nominalizate în O.U.G. 57 / 2007:<br />
- 8230 Comunități pioniere <strong>de</strong> Sedo-Scleranthion sau <strong>de</strong> Sedo albi-Veronicion dilleni<br />
pe stâncării silicioase.<br />
- 40C0* Tufărişuri <strong>de</strong> foioase ponto-sarmatice<br />
- 91X0 Păduri dobrogene <strong>de</strong> fag<br />
- 62C0 * Stepe ponto-sarmatice<br />
- 8310 Peşteri în care accesul publicului este interzis<br />
- 91AA Vegetație forestieră ponto-sarmatică cu stejar pufos<br />
- 91I0* Vegetație <strong>de</strong> silvostepă eurosiberiană cu Quercus spp.<br />
- 91M0 Păduri balcano-panonice <strong>de</strong> cer şi gorun<br />
- 91Y0 Păduri dacice <strong>de</strong> stejar şi carpen<br />
- 92A0 Zăvoaie cu Salix alba şi Populus alba<br />
Situl <strong>de</strong> protecție specială ROSPA 0031 Delta Dunării şi Complexul Razim-Sinoie se<br />
întin<strong>de</strong> pe o suprafață <strong>de</strong> 512380,6 ha în cadrul regiunii biogeografice stepice şi pontice, cu o<br />
altitudine medie <strong>de</strong> 4 m (variind între 0 şi 137 m). Acest sit cuprin<strong>de</strong> mai multe clase <strong>de</strong><br />
habitate după cum urmează:<br />
Clasa <strong>de</strong> habitat Cod CLC<br />
Procent din<br />
suprafața sitului (%)<br />
Estuare, lagune N02 522, 521 13<br />
Râuri, lacuri N06 511, 512 11<br />
Mlaştini, turbării N07 411, 412 49<br />
Pajişti naturale, stepe N09 321 4<br />
81 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Culturi (teren arabil) N12 211 - 213 18<br />
Păduri <strong>de</strong> foioase N16 311 5<br />
Acest sit găzduieşte efective importante ale unor specii <strong>de</strong> păsări protejate. Conform<br />
datelor avem următoarele categorii:<br />
a) număr <strong>de</strong> specii din anexa 1 a Directivei Pasari: 97;<br />
b) număr <strong>de</strong> alte specii migratoare, listate în anexele Convenției asupra speciilor migratoare<br />
(Bonn): 151;<br />
c) număr <strong>de</strong> specii periclitate la nivel global: 17.<br />
ROSPA0031 Delta Dunarii si Complexul Razim-Sinoe a fost <strong>de</strong>clarat Sit <strong>de</strong><br />
Importanta Avifaunistica pentru populatiile cuibaritoare ale speciilor urmatoare:<br />
Pelecanus crispus<br />
Ayțya nyroca<br />
Falco vespertinus<br />
Phalacrocorax pygmeus<br />
Gelochelidon nilotica<br />
Plegadis falcinellus<br />
Egretta garzetta<br />
Nycticorax nycticorax<br />
Egretta alba<br />
Recurvirostra avosetta<br />
Ar<strong>de</strong>ola ralloi<strong>de</strong>s<br />
Sterna albifrons<br />
Porzana porzana<br />
Haliaeetus albicilla<br />
Sterna hirundo<br />
Larus melanocephalus<br />
Himantopus himantopus<br />
Glareola pratincola<br />
Pelecanus onocrotalus<br />
Platalea leucorodia<br />
Ixobrychus minutus<br />
Charadrius alexandrinus<br />
Chlidonias hybridus<br />
Circus aeruginosus<br />
Ar<strong>de</strong>a purpurea<br />
Botaurus stellaris<br />
Asio flammeus<br />
Coracias garrulus<br />
Alcedo atțis<br />
De asemenea , Situl este important in perioada <strong>de</strong> migratie pentru speciile:<br />
Phalacrocorax pygmeus<br />
Gelochelidon nilotica<br />
Larus minutus<br />
82 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Sterna caspia<br />
Sterna sandvicensis<br />
Philomachus pugnax<br />
Recurvirostra avosetta<br />
Himantopus himantopus<br />
Charadrius alexandrinus<br />
Puffinus yelkouan<br />
Aquila pomarina<br />
Phalaropus lobatus<br />
Larus genei<br />
Pluvialis apricaria<br />
Tringa stagnatilis<br />
Tringa eryțropus<br />
Limosa limosa<br />
Larus ridibundus<br />
Numenius arquata<br />
Calidris minuta<br />
Anas clypeata<br />
Calidris alpina<br />
Calidris ferruginea<br />
Phalacrocorax carbo<br />
Tringa totanus<br />
Phalaropus fulicarius<br />
Tringa nebularia<br />
Vanellus vanellus<br />
Larus canus<br />
Gallinago gallinago<br />
Calidris alba<br />
Anas crecca<br />
Calidris temminckii<br />
Arenaria interpres<br />
Chlidonias leucopterus<br />
Charadrius hiaticula<br />
Charadrius dubius<br />
Anser fabalis<br />
Anas querquedula<br />
Tringa ochropus<br />
Anas acuta<br />
Larus cachinnans<br />
Larus fuscus<br />
Lymnocryptes minimus<br />
Mergus serrator<br />
Limicola falcinellus<br />
Situl este important pentru iernat pentru urmatoarele specii:<br />
Anser eryțropus<br />
83 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Aquila clanga<br />
Branta ruficollis<br />
Phalacrocorax pygmeus<br />
Cygnus cygnus<br />
Egretta alba<br />
Mergus albellus<br />
Falco columbarius<br />
Netta rufina<br />
Ayțya ferina<br />
Ayțya fuligula<br />
Anser anser<br />
Anas strepera.<br />
In perioada <strong>de</strong> migratie situl gazduieste mai mult <strong>de</strong> 20.000 <strong>de</strong> exemplare <strong>de</strong> pasari <strong>de</strong><br />
balta, fiind sit RAMSAR.<br />
Vulnerabilitatile Sitului sunt precizate in Formularul Standard Natura 2000 , dupa cum<br />
urmeaza :<br />
- intensificarea agriculturii<br />
- schimbarea meto<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> cultivare a terenurilor din cele tradiționale în agricultură<br />
intensivă, cu monoculturi mari, folosirea excesivă a chimicalelor, efectuarea lucrărilor numai cu<br />
utilaje şi maşini<br />
- schimbarea habitatului semi-natural (fânețe, păşuni) datorită încetării activităților<br />
agricole ca cositul sau păşunatul<br />
- braconaj<br />
- <strong>de</strong>secarea zonelor ume<strong>de</strong> prin canalizare <strong>de</strong>-a lungul râurilor,pe zone <strong>de</strong> şes, în<br />
turbării<br />
- cositul în perioada <strong>de</strong> cuibărire<br />
- industrializare şi extin<strong>de</strong>rea zonelor urbane<br />
- distrugerea cuiburilor, a pontei sau a puilor<br />
- <strong>de</strong>ranjarea păsărilor in timpul cuibăritului (colonii) -ar<strong>de</strong>rea vegetației (a miriştii şi a<br />
pârloagelor)<br />
- reglarea cursurilor râurilor<br />
- electrocutare si coliziune in linii electrice<br />
- turismul in masa<br />
- amplasare <strong>de</strong> generatoare eoliene<br />
- înmulțirea necontrolată a speciilor invazive<br />
- <strong>de</strong>frişările, tăierile ras şi lucrările silvice care au ca rezultat tăierea arborilor pe suprafețe<br />
mari<br />
- tăierile selective a arborilor în vârsta sau a unor specii , adunarea lemnului pentru foc,<br />
- împăduririle zonelor naturale sau seminaturale (păşuni, fânațe etc.)<br />
- <strong>de</strong>secarea zonelor ume<strong>de</strong> prin canalizare <strong>de</strong>-a lungul râurilor, pe zone <strong>de</strong> şes<br />
- reglarea cursurilor râurilor<br />
- ar<strong>de</strong>rea stufului în perioada <strong>de</strong> cuibărire<br />
- amplasare <strong>de</strong> generatoare eoliene<br />
- navigatie.<br />
84 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Situl <strong>de</strong> protecție specială ROSPA0073 Măcin – Niculițel se întin<strong>de</strong> pe o suprafață <strong>de</strong><br />
67,371.1 ha în cadrul regiunii biogeografice stepice, cu o altitudine medie <strong>de</strong> 154 m (variind<br />
între 0 şi 466 m). Acest sit cuprin<strong>de</strong> mai multe clase <strong>de</strong> habitate după cum urmează:<br />
Clasa <strong>de</strong> habitat Cod CLC<br />
Procent din suprafața<br />
sitului (%)<br />
Râuri, lacuri N06 511, 512 2<br />
Pajişti naturale, stepe N09 321 5<br />
Culturi (teren arabil) N12 211,213 29<br />
Păşuni N14 231 2<br />
Alte terenuri arabile N15 242, 243 6<br />
Păduri <strong>de</strong> foioase N16 311 48<br />
Vii şi livezi N21 221, 222 3<br />
Alte terenuri artificiale N23 1xx 2<br />
Habitate <strong>de</strong> păduri N26 324 3<br />
a) număr <strong>de</strong> specii din anexa 1 a Directivei Pasari: 56;<br />
b) număr <strong>de</strong> alte specii migratoare, listate în anexele Convenției asupra speciilor<br />
migratoare (Bonn): 123 ;<br />
c) număr <strong>de</strong> specii periclitate la nivel global: 10.<br />
Situl este important pentru populațiile cuibăritoare ale speciilor următoare:<br />
Falco cherrug<br />
Coracias garrulus<br />
Ciconia ciconia<br />
Accipiter brevipes<br />
Burhinus oedicnemus<br />
Oenanthe pleschanka<br />
Circaetus gallicus<br />
Buteo rufinus<br />
Emberiza hortulana<br />
Caprimulgus europaeus<br />
Hieraaetus pennatus<br />
Lullula arborea<br />
Situl este <strong>de</strong> asemenea important în perioada <strong>de</strong> migrație pentru următoarele specii:<br />
Ciconia ciconia<br />
Accipiter brevipes<br />
Circaetus gallicus<br />
Buteo rufinus<br />
Hieraaetus pennatus<br />
Lanius collurio<br />
Gyps fulvus<br />
85 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Ficedula parva<br />
Galerida cristata<br />
Lullula arborea<br />
Falco vespertinus<br />
Neophron percnopterus<br />
Pandion haliaetus<br />
Nycticorax nycticorax<br />
Ciconia nigra<br />
Himantopus himantopus<br />
Haliaeetus albicilla<br />
Recurvirostra avosetta<br />
Tringa glareola<br />
Pelecanus onocrotalus<br />
Pelecanus crispus<br />
Ar<strong>de</strong>a purpurea<br />
Plegadis falcinellus<br />
Platalea leucorodia<br />
Chlidonias hybridus<br />
Pernis apivorus<br />
Anțus campestris<br />
Aquila pomarina<br />
Aquila heliaca<br />
Aquila chrysaetos<br />
Aquila clanga<br />
Circus macrourus<br />
Circus aeruginosus<br />
Falco peregrinus<br />
Milvus migrans<br />
Phalacrocorax pygmaeus<br />
Egretta alba.<br />
6.2. Modul <strong>de</strong> in<strong>de</strong>plinire a obiectivelor <strong>de</strong> protectie a <strong>mediu</strong>lui<br />
Pentru in<strong>de</strong>plinirea obiectivelor <strong>de</strong> protectie a <strong>mediu</strong>lui stabilite la nivel national,<br />
comunitar sau international , titularii Planului Urbanistic Zonal au ales ca amplasament pentru<br />
viitorul parc eolian zone care nu sunt amplasate in situri Natura 2000 – arii <strong>de</strong> importanta<br />
comunitara ( SCI ) si arii <strong>de</strong> importanta avifaunistica (SPA) .<br />
Amplasarea planului in vecinatatea ROSCI0201 Podisul Nord Dobrogean si<br />
ROSCI065 Delta Dunării nu va afecta habitatele si speciile <strong>de</strong> interes comunitar pentru care a<br />
fost <strong>de</strong>clarat , in nici o faza a realizarii acestuia , datorita faptului ca lucrarile <strong>de</strong> constructiemontaj<br />
a parcului eolian se va implementa pe terenuri agricole , proprietate particulara .<br />
Referitor la situl Natura 2000 ROSPA 0031 Delta Dunării şi Complexul Razim-Sinoie,<br />
acesta este reprezentativ pentru prezența unui număr consi<strong>de</strong>rabil <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> păsări special<br />
adaptate şi strâns legate <strong>de</strong> ecosistemele acvatice. Habitatele acvatice prezente pe întreaga<br />
86 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
suprafață a Deltei Dunării asigură condiții optime pentru cuibăritul speciilor <strong>de</strong> păsări adaptate<br />
la astfel <strong>de</strong> condiții, motiv pentru care această zonă a fost <strong>de</strong>clarat sit SPA. Datorită faptului că<br />
în cadrul amplasamentului precum şi în zonele adiacente acestuia nu sunt prezente aceste<br />
habitate tipice din cadrul Deltei Dunării, amplasamentul este constituit în exclusivitate <strong>de</strong><br />
terenuri agricole sau alte habitate ari<strong>de</strong> nu este posibilă prezența speciilor <strong>de</strong> păsări<br />
caracteristice pentru situl Natura 2000 ROSPA 0031 Delta Dunării şi Complexul Razim-Sinoie.<br />
Facem precizarea ca pe amplasament exista numeroase retele electrice aeriene ( <strong>de</strong> 20<br />
kV, 110 kV, 400 kV si 700 kV ) , care traverseaza perimetrul viitorului parc eolian si care au<br />
<strong>de</strong>terminat ca pasarile prezente in zona sa aiba un comportament <strong>de</strong> adaptare la limitarile si<br />
restrictiile impuse <strong>de</strong> acestea .Numaru mare <strong>de</strong> retele electrice nu a influentat <strong>de</strong>terminant<br />
prezenta si comportamentul speciilor i<strong>de</strong>ntificate , unele dintre ele folosesc stalpii si conductorii<br />
LEA pentru repaus grauri ( Sturnus vulgaris – fig.37 ), ci observarea pra<strong>de</strong>i . Prezenta<br />
retelelor este anterioara <strong>de</strong>clararii siturilor ROSPA0073 Macin-Niculitel si ROSPA 0031 Delta<br />
Dunarii si Complexul Razim-Sinoe .<br />
Pentru ca planul propus spre avizare sa aiba un impact minim asupra avifaunei<br />
( datorita amplasarii acestuia in vecinatatea SPA0031 Delta Dunarii si Complexul Razim-<br />
Sinoe si ROSPA0073 Macin-Niculitel ) s-a ales o dispunere a turbinelor astfel incat sa nu<br />
fie creat un baraj in calea <strong>de</strong> migratie si nici un efect <strong>de</strong> palnie , care sa atraga pasarile in<br />
parcul eolian.<br />
Fig. 36 - Retelele electrice <strong>de</strong> pe amplasament<br />
87 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Fig.37 - Grauri ( Sturnus vulgaris) i<strong>de</strong>ntificati pe linia electrica aeriana<br />
Singurele cazuri când unele specii care cuibăresc în perimetrul <strong>de</strong>ltei pot fi observate în<br />
vecinătatea amplasamentului parcului eolian este atunci când acestea se află în migrație sau<br />
când se <strong>de</strong>plasează <strong>de</strong> la locurile <strong>de</strong> cuibărit la diferite locuri <strong>de</strong> hrănire (cum este cazul<br />
pelicanilor) sau <strong>de</strong> la un loc <strong>de</strong> hrănire la altul (cum este cazul speciilor din Fam. Ar<strong>de</strong>idae sau<br />
Anatidae), aceste <strong>de</strong>plasări fiind diurne şi efectuându-se la altitudini consi<strong>de</strong>rabile motiv pentru<br />
care impactul parcului eolian asupra lor este practic inexistent.<br />
Pentru diminuarea zgomotului provocat <strong>de</strong> rotirea palelor turbinelor , producatorii au luat<br />
masuri <strong>de</strong> atenuare , astfel incat limita maxima superioara garantata la distanta <strong>de</strong> 40 m este<br />
<strong>de</strong> 50-60 dB(A). La distante mai mari <strong>de</strong> 300 m zgomotul produs <strong>de</strong> turbine se confunda cu<br />
zgomotul produs <strong>de</strong> vant. Avand in ve<strong>de</strong>re distanta dintre PUZ-ul supus aprobarii si limita<br />
intravilanului ( 357 m – intravilan oras <strong>Isaccea</strong> ) se preconizeaza ca nivelul zgomotului se va<br />
incadra in limitele impuse prin STAS.<br />
Pentru a micsora cat mai mult gradul <strong>de</strong> afectare al solului s-a optat pentru varianta in<br />
care se reamenajeaza o suprafata mai mare <strong>de</strong> De , in <strong>de</strong>trimentul construirii drumurilor<br />
interne <strong>de</strong> acces.<br />
Se vor lua masuri <strong>de</strong> verificare permanenta a turbinelor in perioada in care acestea nu<br />
functioneaza , pentru ca acestea sa nu ofere condi ii propice pentru cuibăritul speciilor .<br />
Infrastructura/re eaua electrică din parcul eolian s-a optat a fi subterană pentru pentru<br />
diminuarea impactului asupra avifaunei.<br />
Evitarea iluminării turbinelor: Turbinele iluminate atrag speciile <strong>de</strong> păsări crescând riscul<br />
<strong>de</strong> coliziune 1 , <strong>de</strong> aceea se recomanda evitarea surselor <strong>de</strong> iluminat puternice, ce pot disturba<br />
migratia sau eratia <strong>de</strong> noapte a unor specii.<br />
1 Marquenie & van <strong>de</strong>r Laar, 2004; Karlsson 1983; Poot, 2004, Sterner, 2002; US Fish and Wildlife Service, 2003<br />
88 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Utilizarea <strong>de</strong> surse luminoase <strong>de</strong> intensitate scazuta ,cu vapori <strong>de</strong> sodiu ( din a carei<br />
lungime <strong>de</strong> unda lipseste radiatia UV ) pentru a se evita atragerea insectelor si implicit a<br />
speciilor <strong>de</strong> chiroptere care vin in urmarirea acestora . In acest mod se reduce impactul<br />
potential asupra speciilor <strong>de</strong> lilieci .<br />
Turnurile vor fi echipate cu sisteme <strong>de</strong> balizaj stroboscopic si ultrasonic cu actiune<br />
repelenta locala pentru speciile <strong>de</strong> pasari si lilieci .<br />
Implementarea prezentului plan va contribui la realizarea angajamentelor pe care<br />
Romania si le-a asumat prin Tratatul <strong>de</strong> a<strong>de</strong>rare la UE , in privinta producerii energiei din surse<br />
regenerabile . Astfel se va realiza obiectivul general <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> al politicii energetice din UE ,<br />
respectiv diminuarea emisiilor <strong>de</strong> CO2 si a altor gaze cu efect <strong>de</strong> sera, prin cresterea eficientei<br />
energetice si utilizarea surselor <strong>de</strong> energie regenerabila. Implementarea masurilor <strong>de</strong> realizare<br />
a obiectivului general <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> va avea si alte efecte pozitive , in special prin reducerea<br />
emisiilor <strong>de</strong> SO2, Nox, praf. Avantajul principal al utilizarii energiei eoliene este faptul ca pe<br />
perioada functionarii turbinelor emisia <strong>de</strong> substante poluante si gaze cu efect <strong>de</strong> sera in<br />
atmosfera este zero.<br />
89 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
7.POTENTIALELE EFECTE SEMNIFICATIVE ASUPRA MEDIULUI , INCLUSIV ASUPRA<br />
ASPECTELOR CA : BIODIVERSITATEA, POPULATIA, SANATATEA UMANA, FAUNA,<br />
FLORA, SOLUL, APA, AERUL, FACTORII CLIMATICI, VALORILE MATERIALE,<br />
PATRIMONIUL CULTURAL, INCLUSIV CEL ARHITECTONIC SI ARHEOLOGIC,<br />
PEISAJUL SI ASUPRA RELATIILOR DINTRE ACESTI FACTORI<br />
7.1.Efecte potentiale asupra factorilor <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> si asupra sanatatii<br />
7.1.1.Biodiversitatea<br />
Cel mai mare impact pe care îl va avea implementarea planului propus este generat în<br />
timpul fazei <strong>de</strong> construcție prin pier<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> habitat, respectiv prin lucrările <strong>de</strong> amenajare a<br />
platformelor <strong>de</strong> construcție a fundațiilor turbinelor eoliene şi instalare a acestora, precum şi<br />
prin realizarea şanțurilor pentru liniile <strong>de</strong> transport a energiei la racordarea cu sistemul<br />
național. Aceste pier<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> habitat sunt reduse şi pe termen scurt, ele urmând a fi refăcute şi<br />
redate circuitului natural imediat după faza <strong>de</strong> construcție prin lucrări <strong>de</strong> reconstrucție<br />
ecologică.<br />
Un impact important este generat <strong>de</strong> scoaterea din circuitul agricol a unor suprafețe<br />
importante care vor fi utilizate ca amplasamente pentru instalațiile eoliene într-o proporție<br />
redusă şi căi <strong>de</strong> acces în cea mai mare proporție, dar care astfel mai mult <strong>de</strong> jumătate vor fi<br />
redate circuitului natural funcționând ca principale căi <strong>de</strong> dispersie a speciilor.<br />
7.1.2. Populatia<br />
Implementarea planului propus prin prezentul Plan Urbanistic Zonal nu va afecta<br />
populatia din orasul <strong>Isaccea</strong> , datorita amplasarii sale in extravilanul localitatii , la distante<br />
apreciabile ( mai mari <strong>de</strong>cat cele prevazute prin Ordinul 49/2007 , respectiv 357 m fata <strong>de</strong><br />
limita intravilanului <strong>Isaccea</strong> ).Este posibil sa se inregistreze o dinamica a populatiei in zona <strong>de</strong><br />
interes , legat <strong>de</strong> faptul ca pe perioada <strong>de</strong> constructii-montaj numarul persoanelor angajate se<br />
va mari consi<strong>de</strong>rabil (inclusiv <strong>de</strong>legati straini care vor asigura asistenta tehnica ).<br />
7.1.3. Sanatatea umana<br />
Un studiu efectuat <strong>de</strong> Aca<strong>de</strong>mia Nationala <strong>de</strong> Medicina din Franta a urmarit potentialele<br />
efecte negative ale eolienelor asupra sanatatii umane .<br />
Au fost luate in consi<strong>de</strong>rare urmatoarele aspecte :<br />
- riscurile <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> ultrasunete ;<br />
- riscurile oftalmologice –aparitia strabismului datorat rotirii palelor ;<br />
- riscuri traumatice <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> operatiunile <strong>de</strong> constructie-montaj si <strong>de</strong>montare<br />
turbine ;<br />
- zgomotul .<br />
Concluziile studiului au fost ca nu exista nici un pericol asupra sanatatii umane din<br />
punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al ultrasunetelor si al aparitiei bolilor oftalmologice ( strabism ). De asemenea,<br />
90 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
daca se respecta normele <strong>de</strong> protectia muncii pot fi evitate acci<strong>de</strong>ntele <strong>de</strong> munca<br />
( traumatisme , diferite acci<strong>de</strong>ntari).<br />
Legat <strong>de</strong> zgomot , studiul recomanda respectarea distantelor legate <strong>de</strong> amplasarea<br />
parcurilor eoliene fata <strong>de</strong> zonele locuibile , astfel incat nivelul <strong>de</strong> zgomot sa nu <strong>de</strong>paseasca<br />
reglementarile .<br />
7.1.4. Fauna<br />
Specii <strong>de</strong> păsări răpitoare: În condi iile în care răpitoarele cuibăresc prepon<strong>de</strong>rent în<br />
habitatele <strong>de</strong> pădure, consi<strong>de</strong>răm că absen a turbinelor eoliene în interiorul i în apropierea<br />
pădurii nu vor afecta habitatele <strong>de</strong> cuibărit al acestora.<br />
În baza observa iilor din teren s-a observat că răpitoarele folosesc cu prepon<strong>de</strong>ren ă<br />
pentru hrănire habitate mozaicate în care zonele <strong>de</strong> paji ti sunt intercalate cu zone agricole.<br />
Urmărind activitatea <strong>de</strong> zbor a păsărilor în timpul hrănirii s-a observat totu i o preferin ă pentru<br />
habitatele <strong>de</strong> paji ti i pă uni. În cadrul observa iilor <strong>de</strong> teren s-a observat că răpitoarele<br />
folosesc pentru hrănire, în special zonele din împrejurimile (marginea) pădurii Niculitel .<br />
În studiile realizate în alte ări referitoare la impactul eolienelor asupra păsărilor se<br />
men ionează că specii precum Buteo buteo, Falco cherrug evită folosirea zonelor din jurul<br />
turbinelor pe o rază <strong>de</strong> 150m în perioada non-reproductivă. Astfel la speciile <strong>de</strong> păsări<br />
răpitoare, (precum i gâ te, alte specii <strong>de</strong> talie mare) intensitatea <strong>de</strong>ranjului evi<strong>de</strong>n iat este<br />
direct rela ionată cu înăl imea turbinei.<br />
Suprafara redusă <strong>de</strong> turbine in teren<br />
agricol (in ha)<br />
Permanent in agricol<br />
S <strong>de</strong>finitiva + S <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>ranj<br />
Impact asupra zonelor <strong>de</strong> hănire pentru<br />
răpitoare raportat la întreaga suprafa ă <strong>de</strong> teren<br />
agricol(reducerea suprafe ei) (%)<br />
Permanent agricol S <strong>de</strong>finitiva + S <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>ranj<br />
6,3 ha 6.64 ha 7,2 % 7.62 %<br />
Din tabel reiese că prin implementarea turbinelor eoliene în terenuri agricole se va reduce<br />
(permanent i direct, pe termen lung) suprafa a <strong>de</strong> hrănire cu 7.2 % i indirect cu 7.62 % (pe<br />
termen lung, cu fluctua ii), raportat la suprafa a permanent ocupată <strong>de</strong> plan .<br />
Trebuie sa se tina cont insa <strong>de</strong> faptul ca terenurile agricole nu sunt atat <strong>de</strong> intens folosite<br />
ca locuri <strong>de</strong> hranire precum pajistile si pasunile .<br />
Passeriforme i alte specii <strong>de</strong> păsări<br />
Acestea au fost clasificate în:<br />
1. Specii <strong>de</strong> păsări care folosesc pentru cuibărit zone <strong>de</strong>schise, paji tile cu<br />
vegeta ie ierboasă mai înaltă i tufări uri, precum Caprimulgus europaeus, Burhinus<br />
oedicnemus, Lanius collurio, Lanius minor, Emberiza hortulana; 2 dintre ele sunt specii<br />
cu activitate noctură i crepusculară (Caprimulgus europaeus, Burhinus oedicnemus). Dintre<br />
acestea caprimulgul <strong>de</strong> asemenea preferă lizierele pădurilor.<br />
91 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
2. Specii <strong>de</strong> passeriforme <strong>de</strong> interes comunitar care preferă habitatele <strong>de</strong> pădure,<br />
forestiere pentru cuibărit i hrănire: Ficedula albicollis, Ficedula parva, Lullula arborea.<br />
Acestea sunt specii caracteristice habitatului <strong>de</strong> pădure, care rareori pot fi observate în<br />
alte habitate (ex. ciocănitoarea <strong>de</strong> grădină, ciocârlia <strong>de</strong> pădure) în special pentru hrănire.<br />
Având în ve<strong>de</strong>re că turbinele eoliene nu se amplasează în pădure habitatele <strong>de</strong> cuibărit i<br />
principalele habitate <strong>de</strong> hrănire ale acestora nu vor fi afectate.<br />
3. Specii <strong>de</strong> păsări care folosesc pentru cuibărit zonele <strong>de</strong> paji ti/pă uni i<br />
terenurile agricole - Calandrella brachydactylla, Anthus campresis , Anthus trivialis i<br />
Melanocorypha calandra (Alauda, arvensis, Miliaria calandra).<br />
Speciile <strong>de</strong> ciocârlii i fâsa <strong>de</strong> câmp folosesc ca teritorii <strong>de</strong> cuibărit i hrănire habitatele<br />
<strong>de</strong>schise, <strong>de</strong> genul paji tilor cu vegeta ie înaltă sau joasă, <strong>de</strong>alurile, terasele, coastele, fâ iile<br />
<strong>de</strong> vegeta ie din cadrul terenurilor agricole, terenurile agricole. Pentru a stabili rela ia dintre<br />
aceste specii i preferin a pentru habitate, <strong>de</strong>nsitatea în func ie <strong>de</strong> fiecare specie i<br />
comportamentul acesteia, trebuie intreprinse studii cu acest scop, aplicând meto<strong>de</strong><br />
corespunzătoare.<br />
În literatura <strong>de</strong> specialitate consultată nu s-au găsit men ionări la speciile respective i<br />
evaluarea impactului turbinelor eoliene asupra acestora. Totu i unele studii pe specii <strong>de</strong><br />
ciocârlie – Alauda arvensis (cu comportament mai pu in sau mai mult similar) indică că<br />
distan a minimă <strong>de</strong> perturbare în perioda <strong>de</strong> cuibărit poate fi <strong>de</strong> 50 m, iar maximă <strong>de</strong> 150 m.<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re ca aceste specii folosesc pentru cuibarit in special zonele <strong>de</strong><br />
pajisti/pasuni , terasele si fasiile <strong>de</strong> vegetatie din cadrul terenurilor agricole care au un grad <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>ranj mai mic fata <strong>de</strong> zonele cultivate ( un<strong>de</strong> se aplica tratamente fitosanitare , se intervine cu<br />
utilaje pentru intretinerea culturilor ) se poate aprecia ca nu va exista o reducere a populatiilor<br />
acestor specii .<br />
7.1.5. Flora<br />
Observatiile asupra covorului vegetal in parcul <strong>Isaccea</strong> au fost efectuate in perioada mai<br />
2010 – noiembrie 2010 . Perioa<strong>de</strong>le favorabile pentru efectuarea <strong>de</strong>scrierior sunt acelea in<br />
care tipul <strong>de</strong> vegetatie studiat inregistreaza cel mai mare numar <strong>de</strong> specii , complet <strong>de</strong>zvoltate<br />
adica in cazul nostru fiind vorba <strong>de</strong> pajisti stepizate si zona <strong>de</strong> <strong>de</strong>al oservatiile s-au facut cu<br />
prepon<strong>de</strong>renta in intervalul martie – iulie.<br />
Au fost realizate relevee fitocenotice in care s-au <strong>de</strong>terminat tipurile <strong>de</strong> asociatii si<br />
compatibilitatea lor cu tipul <strong>de</strong> statiune existent in suprafetele afectate la amplasarea<br />
centralelor eoliene si dinamica anuala si multianuala a populatiilor. Pentru a avea termeni <strong>de</strong><br />
referinta clari care sa <strong>de</strong>a rezultate corespunzatoare realitatii din teren , suprafetele in care se<br />
realizeaza transectele liniare sau releveele fitocenotice pentru ultimele alegandu-se suprafete<br />
minime <strong>de</strong> 100 mp.<br />
S-au notat in carnetul <strong>de</strong> teren toate speciile i<strong>de</strong>ntificate in suprafetele <strong>de</strong> analiza astfel incat<br />
avand in ve<strong>de</strong>re valoarea abun<strong>de</strong>ntei – dominantei ( dupa Braun – Blanquet) , ecologia<br />
specilor si valoarea lor indicatoare pentru arealul pe care il ocupa. In functie <strong>de</strong> aceste valori<br />
se apreciaza gradul <strong>de</strong> ,, antropizare’’ a zonei supusa studiului si care sunt directiile schimbului<br />
<strong>de</strong> materie, energie si informatie care au loc in cadrul fitocenozei studiate sau interasociativ.<br />
92 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Mai simplu spus , cunoscand ecologia speciei si interrelatiile ei cu celelalte specii i<strong>de</strong>ntificate in<br />
aceleasi asociatie, sensibilitatea lor ecologica fata <strong>de</strong> presiunile externe fizice sau chimice<br />
( exemplu fata <strong>de</strong> biolinele produse in sol <strong>de</strong> specii straine tipului natural <strong>de</strong> statiune aflat in<br />
studiu) putem aprecia dinamica asociatilor iar daca sunt <strong>de</strong>vieri fata <strong>de</strong> un atractor natural<br />
atunci stabilim masurile <strong>de</strong> limitare a oricarei interventii in limita capacitatii <strong>de</strong> suport a<br />
populatiilor <strong>de</strong> plante asupra carora se exercita presiunea.<br />
Deoarece suprafata pe care se va implementa parcul eolian este constituita din<br />
terenuri arabile , iar flora i<strong>de</strong>ntificata nu prezinta valoare conservativa se poate aprecia<br />
ca nu va exista un impact asupra acesteia .<br />
7.1.6. Solul<br />
Impactul asupra solului se va manifesta in perioada <strong>de</strong> constructii-montaj si <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>zafectare a parcului eolian . Vor fi reabilitate drumurile <strong>de</strong> exploatare , <strong>de</strong>-a lungul carora vor<br />
fi pozate si cablurile electrice si se vor construi drumurile interne <strong>de</strong> acces <strong>de</strong> la De la turbine .<br />
Din monitorizarea efectuata in alte proiecte s-a constatat ca refacerea covorului vegetal s-a<br />
realizat aproape in totalitate , dupa un an <strong>de</strong> la finalizarea lucrarilor <strong>de</strong> constructiemontaj.Terenul<br />
agricol isi va pastra <strong>de</strong>stinatia .<br />
7.1.7. Apa<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re ca procesul tehnologic <strong>de</strong> obtinere a energiei electrice din potential<br />
eolian nu foloseste apa , iar turbinele nu sunt amplasate pe/in vecinatatea imediata a cursurilor<br />
<strong>de</strong> apa nepermanente <strong>de</strong> pe amplasamentul Planului Urbanistic Zonal se poate prognoza ca<br />
acest factor <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> nu va fi afectat <strong>de</strong> implementarea planului .<br />
Din studiul geotehnic rezulta ca apa subterana se afla la adancimi mai mari <strong>de</strong> 20 m,<br />
ceea ce conduce la concluzia ca nici apa subterana nu va fi afectata <strong>de</strong> implementarea<br />
planului .<br />
7.1.8. Aer<br />
Calitatea aerul va fi afectata numai pe perioada <strong>de</strong> constructii –montaj si <strong>de</strong> <strong>de</strong>zafectare<br />
a parcului eolian , datorita intensificarii traficului si a utilajelor ce vor fi prezente in zona .<br />
Datorita faptului ca lucrarile se preconizeaza a se <strong>de</strong>sfasura in etape ( in functie <strong>de</strong> achizitia<br />
turbinelor, obtinerea autorizatiei <strong>de</strong> construire , timp favorabil ) se poate aprecia ca acest factor<br />
<strong>de</strong> <strong>mediu</strong> nu va fi afectat semnificativ. Pe timpul functionarii parcului eolian emisiile in<br />
atmosfera sunt zero.<br />
7.1.9. Factori climatici<br />
Intrebarea care a preocupat in ultimul timp oamenii <strong>de</strong> stiinta , evaluatorii impactului <strong>de</strong><br />
<strong>mediu</strong> produs <strong>de</strong> centralele eoliene in principal, este daca exista o influenta a rotirii palelor<br />
turbinelor asupra dinamicii asociatiilor vegetale prin reducerea umiditatii din aer.<br />
93 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Acest aspect s-a studiat intr-o zona in care s-au montat <strong>de</strong>ja turbine eoliene ( Valea<br />
Nucarilor ) . Concluziile <strong>de</strong>terminarilor au fost ca la distante mai mari <strong>de</strong> 16 m nu se mai<br />
sesizeaza diferente ale umiditatii relative .<br />
Factorii climatici nu vor fi influentati <strong>de</strong> prezenta parcului eolian .<br />
7.1.10. Valorile materiale<br />
Planul propus a se realiza este amplasat in extravilanul localitii <strong>Isaccea</strong> , pe terenuri<br />
libere <strong>de</strong> sarcini . Avand in ve<strong>de</strong>re aceste aspecte se elimina posibilitatea afectarii unor<br />
posibile valori materiale .<br />
7.1.11 Patrimoniul cultural<br />
Pentru ca posibilele valori <strong>de</strong> patrimoniu arheologic sa nu fie afectate <strong>de</strong> lucrarile<br />
<strong>de</strong> construire a fundatiilor turbinelor eoliene , titularii <strong>de</strong> obiectiv au <strong>de</strong>pus documentatia<br />
tehnica la Institutul <strong>de</strong> Cercetari Eco-Muzeale Tulcea ,urmand a se incheia un contract <strong>de</strong><br />
prestari servicii in urma caruia pe toata durata constuctiei parcului va fi <strong>de</strong>semnata o<br />
persoana care sa asiste la lucrari . In cazul in care se vor i<strong>de</strong>ntifica vestigii arheologice ,<br />
lucrarile se vor sista si se vor respecta preve<strong>de</strong>rile legale , pentru aceste situatii .<br />
7.1.12. Peisaj<br />
Planul Urbanistic Zonal studiat va conduce la modificarea cadrului natural al zonei .<br />
Vizual , turbinele au un <strong>de</strong>sign elaborat sunt vopsite in alb ( uneori culori pastelate ).<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re vecinatatea cu Rezervatia Biosferei Delta Dunarii ( care a fost<br />
<strong>de</strong>semnata si SCI si SPA ) , antropizarea acestui cadru natural poate constitui un impediment<br />
in realizarea planului, pentru conservatori . Nu trebuie insa neglijat aspectul pe care-l<br />
<strong>de</strong>termina stalpii <strong>de</strong> inalta tensiune ( care provoaca un impact vizual asemanator turbinelor<br />
eoliene ) , care sunt amplasati in aceasta zona protejata.<br />
Pentru limitarea impactului vizual , titularii <strong>de</strong> obiectiv au fost <strong>de</strong> acord cu amplasarea<br />
turbinelor eoliene la o distanta mai mare <strong>de</strong> 2,3 km , fata <strong>de</strong> fluviul Dunarea ( zona cea mai<br />
apropiata <strong>de</strong> parcul eolian ).<br />
De asemenea , din practica celorlate tari europene , care au un avans consi<strong>de</strong>rabil in<br />
ceea ce priveste producerea energiei electrice din surse regenerabile ( in special , energie<br />
eoliana ) s-a constatat ca amplasarea turbinelor eoliene s-a realizat la 50 m fata <strong>de</strong> parcuri<br />
naturale ( Germania –Parcul Natural Friedrich Wilhelm lubke koog wind park , Italia –Parcul<br />
Natural Abruzzi) , fara ca peisajul sa aiba foarte mult <strong>de</strong> suferit .<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re ca amplasarea parcurilor eoliene in ju<strong>de</strong>tul Tulcea ( si nu numai ) sunt<br />
in faza incipienta se poate aprecia ca acestea vor constitui o atractie turistica semnificativa ,iar<br />
vizitarea parcului cu urcarea in nacela unei turbine poate <strong>de</strong>veni un important punct <strong>de</strong><br />
atractie.<br />
94 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
7.1.13. Umbrirea<br />
Rotirea paleleor turbinei crează o umbră mişcătoare care poate provoca efecte<br />
<strong>de</strong>zagreabile atunci când, <strong>de</strong> exemplu, umbra la apusul soarelui care ca<strong>de</strong> pe o fereastră. O<br />
amplasare corespunzătoare în raport cu locuințele poate fi sufficientă ca să prevină această<br />
problemă. Dacă această problemă este limitată la câteva ore pe an, turbina poate fi oprită în<br />
acest timp fără să se producă o pier<strong>de</strong> semnificativă <strong>de</strong> energie.Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al<br />
PUZ-ului studiat parcul fiind amplasat in extravilanul localitatii <strong>Isaccea</strong> ,umbra nu va avea un<br />
impact asupra celor mai apropiate locuinte .<br />
Umbra data <strong>de</strong> o turbina eoliana <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> conditiile meteorologic ( soare ), pozitia<br />
soarelui , anotimp ,pozitia geografica .<br />
Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re legislativ, nu exista reglementari care sa precizeze ce conditii ar<br />
trebui in<strong>de</strong>plinite <strong>de</strong> turbinele eoliene pentru a fi amplasate .<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re ca parcul eolian propus a se realiza se amplaseaza intr-o zona in<br />
care precipitatiile sunt reduse , iar vara temperaturile mari ( peste 30 gra<strong>de</strong> )si lipsa<br />
precipitatiilor conduc la uscarea vegetatiei se preconizeaza ca umbra datorata turbinelor<br />
eoliene va avea un efect benefic asupra vegetatiei din zona .<br />
7.1.14. Reflectarea ( Flickering-ul )<br />
Un efect care poate fi receptat si <strong>de</strong> la distante mai mari, <strong>de</strong>ci <strong>de</strong> mai multi localnici<br />
vecini ai parcului eolian, este fenomenul <strong>de</strong> licarire al palelor când sunt batute direct <strong>de</strong> soare,<br />
care ar putea fi <strong>de</strong>ranjant.<br />
Acest fenomen se produce numai în zilele senine <strong>de</strong> la rasaritul soarelui pâna la prânz si este<br />
perceput numai când vântul bate dinspre directia privitorului, ceea ce înseamna cel mult<br />
câteva zeci <strong>de</strong> ore pe an, practic în orice configurare a parcului eolian si topografie a<br />
locului. Prin faptul ca palele sunt vopsite în alb fenomenul este mult estompat.<br />
7.1.15.Zgomot si vibratii<br />
Zgomotul este provocat <strong>de</strong> curenții <strong>de</strong> aer produşi la rotirea elicelor. Este <strong>de</strong> reținut faptul că<br />
orice maşină cu părți mobile provoacă un anumit nivel <strong>de</strong> zgomot şi în această privință<br />
turbinele eoliene nu sunt o excepție. Turbinele care au fost bine construite sunt în general<br />
silențioase în funcționare şi, în comparație cu zgomotul traficului rutier, feroviar, aerian şi al<br />
celui produs pe şantiere pentru a enumera doar câteva, zgomotul acestor turbine este chiar<br />
foarte mic. Soluțiile tehnice anti-zgomot includ modificarea formei elicelor şi reducerea<br />
vitezei <strong>de</strong> rotire a acestora. Turbinele <strong>de</strong> dimensiuni mari, care sunt <strong>de</strong> obicei utilizate în<br />
câmp <strong>de</strong>schis, sunt în general plasate la mai mult <strong>de</strong> 400 <strong>de</strong> metri <strong>de</strong> cea mai apropiată<br />
locuință. La această distanță zgomotul produs <strong>de</strong> turbina care generează curent electric<br />
este aproximativ acelaşi cu acela al unui râu aflat la 50-100 m sau a frunzelor fremătătoare<br />
în briza plăcută. Este similar cu zgomotul dintr-o cameră <strong>de</strong> zi normală cu un şemineu<br />
aprins sau într-o cameră <strong>de</strong> lectură a unei biblioteci sau într-un birou liniştit, dotat cu aer<br />
condiționat.<br />
Intr-un studiu efectuat <strong>de</strong> Asociatia Americana a Energiei Eoliene au fost ierarhizate<br />
nivelurile zgomotelor produse <strong>de</strong> diferite surse . Astfel , se poate aprecia ca zgomotul<br />
95 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
produs <strong>de</strong> centralele eoliene se situeaza sub zgomotul produs in interiorul unui autovehicul ,<br />
intr-o casa sau birou , la distante mai mari <strong>de</strong> 400 m.<br />
fig. 38 nivel <strong>de</strong> zgomot (sursa ACNUSA )<br />
Influenta caracteristicilor terenurilor asupra zgomotului<br />
Intr-un studiu efectuat <strong>de</strong> Agentia Franceza pentru securitatea <strong>mediu</strong>lui si a<br />
muncii se mentioneaza ca nivelul <strong>de</strong> zgomot este influentat <strong>de</strong> distanta la care se<br />
face masuratoarea si caracteristicile terenului pe care se face amplasarea turbinelor<br />
eoliene. Astfel , din figurile alaturate , nr.39 si 40 se poate ve<strong>de</strong>a ca pe un teren<br />
<strong>de</strong>nivelat nivelul <strong>de</strong> zgomot creste comparativ cu terenurile plate.<br />
fig.39 propagarea zgomotului pe un teren plat ( sursa :afsset )<br />
Din fig. 40 se poate ve<strong>de</strong>a faptul ca pentru un teren plat ,zgomotul produs <strong>de</strong><br />
o turbina eoliana este mai putin important , comparativ cu zgomotul produs <strong>de</strong> traficul<br />
rutier .<br />
96 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
fig.41 .Propagarea zgomotului pe un teren <strong>de</strong>nivelat ( sursa :afsset )<br />
In fig. 41 s-a figurat impactul zgomotului produs <strong>de</strong> o turbina eoliana<br />
amplasata pe un teren <strong>de</strong>nivelat ( pe o panta ascen<strong>de</strong>nta , culme <strong>de</strong> <strong>de</strong>al , etc. ) .In<br />
acest caz , daca turbina eoliana nu este amplasata la distanta suficient <strong>de</strong> mare fata<br />
<strong>de</strong> locuinte ( 500 m , conform conform preve<strong>de</strong>rilor din Norma Tehnica privind<br />
<strong>de</strong>limitarea zonelor <strong>de</strong> protectie si <strong>de</strong> siguranta aferente capacitatilor<br />
energetice , publicate in Monitorul Oficial , partea I , nr. 865/18.12.2007 ) , impactul<br />
produs <strong>de</strong> zgomot poate fi <strong>de</strong>ranjant .<br />
Influenta vegetatiei asupra zgomotului<br />
Studii experimentale efectuate in Franta ( Acustica si Tehnici –nr.23,24 –N.<br />
Barriere , Y. Gabillet ) pentru <strong>de</strong>terminarea influentei vegetatiei asupra zgomotului au aratat<br />
ca sunt trei efecte principale <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> prezenta vegetatiei :<br />
- <strong>de</strong> atenuare a zgomotului ;<br />
- <strong>de</strong> difuzie ;<br />
- <strong>de</strong> modificare a profilului meteorologic.<br />
Pe un teren plat , efectul produs <strong>de</strong> zgomotul produs <strong>de</strong> turbina eoliana fata<br />
<strong>de</strong> locuinte nu este influentat <strong>de</strong> existenta /inexistenta vegetatiei , datorita faptului ca<br />
inaltimea unei turbine este mult mai mare <strong>de</strong>cat inaltimea per<strong>de</strong>lei forestiere ( fig.42 ).<br />
fig.42<br />
influenta vegetatiei <strong>de</strong> pe un teren plat<br />
97 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Cele trei efecte mai sus mentionate ( <strong>de</strong> atenuare a zgomotului ,<strong>de</strong> difuzie si<br />
<strong>de</strong> modificare a profilului meteorologic ) se manifesta atunci cand turbinele se pozitioneaza<br />
pe terenuri <strong>de</strong>nivelate .<br />
fig. 43 Influenta vegetatiei <strong>de</strong> pe un teren <strong>de</strong>nivelat ( sursa :afsset )<br />
Asa cum se poate ve<strong>de</strong>a din fig.43 existenta vegetatiei forestiere amplasate intre<br />
eoliene si receptor pe un teren <strong>de</strong>nivelat , poate avea ca efect diminuarea zgomotului<br />
produs.<br />
Influenta topografiei terenului asupra zgomotului<br />
In functie <strong>de</strong> inaltimea obstacolului , distantele sursa – obstacol si obstacol-receptor ,<br />
precum si caracteristicile terenului (plat sau <strong>de</strong>nivelat ) se poate observa o<br />
crestere/<strong>de</strong>screstere a nivelului <strong>de</strong> zgomot .<br />
Pentru zonele cu relief inalt , casele sunt in general adapostite <strong>de</strong> vant. Experienta<br />
arata ca nivelul zgomotului rezidual nu variaza cu viteza vantului ( ex. la 6 m/s ) si valorile<br />
zgomotului <strong>de</strong> fond sunt in jur <strong>de</strong> 25 dB .<br />
98 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
fig. 44 - harta <strong>de</strong> zgomot la o viteza <strong>de</strong> 6 m/s pe un teren <strong>de</strong>nivelat ( sursa :afsset )<br />
Zgomotul produs <strong>de</strong> fauna<br />
Sunetul produs <strong>de</strong> fauna salbatica ( cantece <strong>de</strong> pasari,insecte, broaste etc ) poate<br />
<strong>de</strong>veni important , in functie <strong>de</strong> momentul din zi in care manifesta si <strong>de</strong> sezon.Dimineata, la<br />
rasarit <strong>de</strong> soare , pentru o perioada limitata <strong>de</strong> timp apar cresteri ale nivelului <strong>de</strong> zgomot<br />
datorat in special pasarilor . Acest cor este amplificat primavara si vara . In mod similar ,<br />
zgomotul produs <strong>de</strong> broaste creste nivelul <strong>de</strong> zgomot pe timp <strong>de</strong> noapte pentru cateva luni.<br />
Este important <strong>de</strong> semnalat faptul ca frecventa emisiilor produse <strong>de</strong> fauna salbatica<br />
poate sa <strong>de</strong>paseasca 2000 Hz.<br />
Nivelul <strong>de</strong> zgomot si conditiile meteorologice<br />
Conditiile meteorologice au un impact semnificativ asupra nivelurilor <strong>de</strong> zgomot, la<br />
distanta mare fata <strong>de</strong> sursa ( mai mare <strong>de</strong> 100 m ). Dupa cum rezulta din diagramele<br />
urmatoare ( fig.45,46,47 ) , la distante mari influenta conditiilor meteorologice asupra<br />
propagarii sunetului se explica printr-o modificare a traiectoriilor sonore . Aceste traiectorii se<br />
pliaza pe schimbarile in verticala a profilului <strong>de</strong> viteza a sunetului .<br />
99 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
fig . 45 - influenta vantului la temperatura constanta ( sursa :afsset )<br />
Aceste profile sunt estimate a respecta profilele verticale <strong>de</strong> temperatura si <strong>de</strong> vant . In<br />
cazul in care variatia <strong>de</strong> profil vertical <strong>de</strong> viteza sunetului este zero,traiectoria razelor sunetului<br />
este rectilinie ( conditii cunoscute sub numele « omogene « .<br />
fig .46 influenta gradientului <strong>de</strong> temperatura la vant zero ( sursa :afsset )<br />
In cazul in care variatia profilului pe verticala a vitezei sunetului este pozitiv ( gradient<br />
<strong>de</strong> temperatura pozitiv ) , traiectoria razelor sonore sunt curbe fata <strong>de</strong> sol ( asa numitele<br />
conditii favorabile <strong>de</strong> raspandire ).<br />
In cazul in care variatia profilului pe verticala a vitezei sunetului este negativ ( gradient<br />
<strong>de</strong> temperatura negativ ) , conditiile sunt « impotriva raspandirii « .<br />
fig.47- cazul unei inversiuni <strong>de</strong> temperature ( sursa :afsset )<br />
Ultimul caz corespun<strong>de</strong> unei inversiuni <strong>de</strong> temperatura ( se poate produce in timpul<br />
noptii , cand este mai rece si vantul lipseste ).<br />
100 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
In timpul lucrarilor <strong>de</strong> constructie :<br />
Utilajele <strong>de</strong> santier in timpul lucrarilor <strong>de</strong> constructie produc zgomot. Nu produc insa si<br />
vibratii semnificative . Nivelul <strong>de</strong> zgomot este variabil , in jurul valorii <strong>de</strong> pana la 90 dB(A),<br />
valori mai mari fiind la excavatoare, buldozere, finisoare, vole si autogre<strong>de</strong>re .<br />
Autobasculantele care <strong>de</strong>servesc santierul si strabat localitatile pot genera niveluri echivalente<br />
<strong>de</strong> zgomot pentru perioada <strong>de</strong> referinta <strong>de</strong> 24 ore, <strong>de</strong> cca 50 dB (A).<br />
Tipul<br />
poluarii<br />
Sursa<br />
poluare<br />
Nr. Surse<br />
poluare<br />
Poluare<br />
maxima<br />
Poluare<br />
fond<br />
<strong>de</strong><br />
Masuri <strong>de</strong> reducere/eliminare<br />
zgomot<br />
Motoarele<br />
utilajelor <strong>de</strong><br />
constructii<br />
Autovehicule<br />
edilitare<br />
multiple<br />
87 dB(A)<br />
Cf.<br />
STAS10009/<br />
88<br />
70dB(A) Autoutilitarele <strong>de</strong> transport<br />
materiale rezultate din<br />
excavatii vor fi indrumate pe<br />
sectoarele un<strong>de</strong> nu exista<br />
locuinte sau constructii<br />
<strong>de</strong>stinate cazarior colective ;<br />
-utilajele stationare trebuie sa<br />
in<strong>de</strong>plineasca normele <strong>de</strong><br />
poluare cu zgomot impuse <strong>de</strong><br />
normativele in vigoare;<br />
-utilajele specifice pt.<br />
Decopertare vor fi actionate<br />
cu pru<strong>de</strong>nta pt. A reduce la<br />
minimum aparitia varfurilor <strong>de</strong><br />
nivele <strong>de</strong> zgomot.<br />
Atat pentru muncitori, cat si pentru trecatorii care se afla la mica distanta , zgomotul produs <strong>de</strong><br />
aceste utilaje este poluant, dar el este temporar.<br />
7.1.15. Radiatii<br />
Un câmp electromagnetic (radiație sau undă electromagnetică) este format dintr-un<br />
câmp electric (E) şi un câmp magnetic (H), perpendiculare între ele şi perpendiculare pe<br />
direcția <strong>de</strong> propagare care oscilează sinusoidal între valorile pozitive şi cele negative cu o<br />
frecvență f. Distanța dintre două valori maxime pozitive (sau negative) se numeşte lungime <strong>de</strong><br />
undă, mărime invers proporțională cu frecvența f. Câmpul poate fi împărțit în două<br />
componente principale – componenta reactivă şi cea radiativă.<br />
Componenta reactivă se referă la energia înmagazinată în regiunea din apropierea<br />
sursei şi este responsabilă <strong>de</strong> efectele asupra omului. Această regiune se găseşte în jurul<br />
sursei, până la o distanță <strong>de</strong> aprox. 1/6m~2m şi se mai numeşte şi regiunea câmpului apropiat.<br />
101 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Măsurătorile în câmp apropiat sunt dificile, <strong>de</strong>oarece chiar introducerea son<strong>de</strong>i pentru<br />
măsurare poate modifica substanțial câmpul.<br />
Componenta radiativă se găseşte la distanțe mai mari <strong>de</strong> o lungime <strong>de</strong> undă,această<br />
regiune numindu-se şi regiunea câmpului în<strong>de</strong>părtat, în care unda electromagnetică poate fi<br />
<strong>de</strong>scrisă ca o undă plană, raportul dintre intensitatea câmpului electric şi cea a câmpului<br />
magnetic fiind constant. Această caracteristică este importantă, <strong>de</strong>oarece face suficientă<br />
măsurarea unei singure componente a câmpului, cea electrică sau cea magnetică. Între cele<br />
două regiuni mai există o zonă <strong>de</strong> tranziție, în care predomină componenta radiativă.<br />
Deoarece lungimea <strong>de</strong> undă este invers proporțională cu frecvența, aceste regiuni variază.<br />
Densitatea <strong>de</strong> putere (se măsoară în watti/ m2) este produsul dintre intensitatea<br />
câmpului electric şi a câmpului magnetic (puterea un<strong>de</strong>i) raportat la suprafața prin care se<br />
propagă undă. Pentru evaluarea expunerii la frecvențe mai mici <strong>de</strong> 100 kHz, studiul efectuat<br />
<strong>de</strong> o echipa <strong>de</strong> cercetatori <strong>de</strong> la Universitatea din Essex arată că se recomandă utilizarea<br />
intensității câmpului electric din țesuturi, <strong>de</strong>oarece această mărime fizică se corelează cu<br />
efectele biologice şi este la rândul ei corelată cu <strong>de</strong>nsitatea <strong>de</strong> curent. Pentru frecvențe mai<br />
mari se utilizează rata <strong>de</strong> absorbție specifică a energiei SAR (Specific Absorbtion Rate) care<br />
se corelează cu pătratul intensității câmpului electric din țesut. SAR este<br />
rata cu care energia un<strong>de</strong>i este absorbită într-un țesut <strong>de</strong> masă m şi se măsoară în watti /kg<br />
(W/kg). Această mărime fizică variază punctual în corp, <strong>de</strong>oarece câmpul electric se modifică<br />
odată cu poziția corpului, iar conductivitatea țesuturilor este diferită. Pentru evaluarea<br />
expunerii la radiațiile electromagnetice (EMF) neionizante din banda microun<strong>de</strong> şi<br />
radiofrecvență, literatura <strong>de</strong> specialitate recomandă, potrivit studiului, două tipuri <strong>de</strong> abordări:<br />
1. măsurarea puterii sau a altor caracteristici ale câmpurilor electromagnetice (intensitatea<br />
câmpului electric sau magnetic) în condiții standardizate <strong>de</strong> laborator sau în condiții variabile<br />
<strong>de</strong> teren;<br />
2. evaluarea expunerii prin dozimetrie computațională sau prin dozimetrie bazată pe fantome,<br />
<strong>de</strong>oarece caracteristicile câmpurilor electromagnetice <strong>de</strong>pind sensibil <strong>de</strong> prezența omului în<br />
aproprierea surselor <strong>de</strong> radiații.<br />
Ultimul tip <strong>de</strong> dozimetrie se bazează pe caracteristicile câmpului măsurat şi pe un<br />
mo<strong>de</strong>l anatomic (fantomele reprezintă structuri ale corpului, <strong>de</strong> cele mai multe ori configurații<br />
ale capului uman construite din materiale cu rezistență electrică (asemănătoare cu cea a<br />
țesuturilor biologice). Avantajul principal al acestui tip <strong>de</strong> dozimetrie îl reprezintă posibilitatea<br />
măsurării puterii câmpului electric şi magnetic din interiorul corpului într-o situație dată,<br />
<strong>de</strong>zavantajul major fiind reprezentat <strong>de</strong> dificultățile <strong>de</strong> calculare ale puterii câmpului<br />
electromagnetic în timpul numeroaselor mişcări ale corpului uman.<br />
Radiațiile electromagnetice sunt, în esența lor, un flux variabil <strong>de</strong> linii invizibile <strong>de</strong> forțe<br />
<strong>de</strong> natură electrică şi magnetică, ce se propagă simultan în spațiu şi în timp cu viteza <strong>de</strong> trei<br />
sute mii km/s.<br />
Ca şi în cazul radiațiilor electromagnetice, amploarea şi persistența efectelor biologice<br />
rezultate din impactul radiațiilor corpusculare cu materia organică <strong>de</strong>pind <strong>de</strong> distanța <strong>de</strong> la care<br />
se realizează iradierea, <strong>de</strong>nsitatea radiației şi durata iradierii.<br />
Faptul ca implementarea parcului eolian se efectueaza in extravilanul localitatilor Valea<br />
Nucarilor , Nufaru , Tulcea , iar distanta celei mai apropiate turbine este <strong>de</strong> 800 m ( fata <strong>de</strong><br />
Valea Nucarilor ),efectul radiatiilor electromagnetice asupra populatiei este nesemnificativ.<br />
102 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
7.1.16. Un<strong>de</strong> electromagnetice<br />
Un<strong>de</strong>le radio şi microun<strong>de</strong>le sunt folosite într-o gama variata în scopul comunicarii.<br />
Orice structura mare mobilă poate produce interferențe electromagnetice. Turbinele <strong>de</strong> vânt<br />
pot cauza interferenta prin reflectarea semnalelor electromagnetice <strong>de</strong> palele turbinelor, astfel<br />
încât receptorii din apropiere preiau atât semnalul direct cât si cel<br />
reflectat. Interferența se produce <strong>de</strong>oarece semnalul reflectat este intârziat atât datorita<br />
lungimii <strong>de</strong> unda si frecventelor proprii ale turbinei cât si efectului Doppler datorat rotirii palelor.<br />
Interferența este mai pronunțată pentru materiale metalice (puternic reflectante) şi mai slaba<br />
pentru lemn sau epoxi (absorbante). Palele mo<strong>de</strong>rne, construite<br />
dintr-un longeron metalic <strong>de</strong> rezistenta, îmbracat cu poliester armat cu fibră <strong>de</strong> sticla sunt<br />
partial transparente la un<strong>de</strong>le electromagnetice.<br />
Frecventele <strong>de</strong> comunicatie nu sunt afectate semnificativ dacă lungimea <strong>de</strong> unda a<br />
emitatorului este <strong>de</strong> 4 ori mai mare <strong>de</strong>cât înaltimea totala a turbinei. Pentru turbine comerciale<br />
uzuale, limita frecventei este <strong>de</strong> 1,5-2 Hz (150 - 200 m). Teoretic nu exista o limita superioara.<br />
Tipurile <strong>de</strong> semnale pentru comunicarea civila si militara care pot fi afectate prin<br />
interferenta electromagnetica includ emiterea semnalelor pentru radio siteleviziune,<br />
microun<strong>de</strong>le, comunicația radio celulară si variate sisteme <strong>de</strong> control<br />
ale traficului aerian sau naval.<br />
Interferenta cu un numar mic <strong>de</strong> receptori <strong>de</strong> televiziune este o problema ocazionala<br />
care sepoate rezolva printr-o gama relativ ieftina <strong>de</strong> masuri tehnice, ca <strong>de</strong> exemplu folosirea<br />
mai multor transmitatori şi/sau receptori directionati, sau difuzarii prin retea <strong>de</strong> cablu (fig. 57).<br />
fig.48 - interferenta electromagnetica ( sursa www.windpower.org )<br />
103 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
7.2. Matricea <strong>de</strong> impact<br />
Pentru i<strong>de</strong>ntificarea efectelor semnificative ale implementarii Planului Urbanistic Zonal<br />
“ Construire parc eolian , reabilitare drumuri <strong>de</strong> acces , racord electric si racordare la SEN ,<br />
construire statie <strong>de</strong> transformare –extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , ju<strong>de</strong>t Tulcea “ s-a intocmit o<br />
matrice <strong>de</strong> impact , in care s-au estimat efectele probabile pentru urmatoarele aspecte : apa,<br />
aer, sol/subsol, clima, biodiversitate (flora/fauna), economic, social, turism,peisaj .<br />
S-a utilizat o scara <strong>de</strong> evi<strong>de</strong>ntiere a impactului cuprinsa intre -2 pana la +2 , dupa cum<br />
urmeaza :<br />
+2 : efect pozitiv substantial al impactului in cadrul planului propus<br />
+1 : efect pozitiv al impactului in cadrul planului propus<br />
0 : nici un impact<br />
-1 : impact negativ al impactului in cadrul planului propus<br />
-2 : impact negativ substantial al impactului in cadrul planului propus<br />
? : impactul nu poate fi <strong>de</strong>terminat<br />
Rezultatele sunt prezentate in tabelul nr.6 :<br />
CATEGORIA DE<br />
EFECTE<br />
TIPUL DE EFECTE<br />
Periodicitatea efectelor si<br />
impactul pe termen<br />
POZITIV/NEGATIV<br />
DIRECT/INDIRECT scurt <strong>mediu</strong> lung<br />
A. Secundare<br />
- Mentinerea si<br />
imbunatatirea calitatii<br />
aerului ambiental in<br />
limitele stabilite <strong>de</strong><br />
normele legislative<br />
-utilizarea energiei eoliene va micsora cererea <strong>de</strong><br />
combustibil traditional si poluarea , <strong>de</strong>ci va avea un impact<br />
pozitiv indirect asupra calitatii aerului<br />
-implementarea planului nu va genera cantitati <strong>de</strong> poluanti<br />
( COx, NOx,SO2, PM10) care sa afecteze calitatea aerului<br />
ambiental , <strong>de</strong>cat in perioada <strong>de</strong> constructie-montaj si<br />
<strong>de</strong>zafectarea parcului cand sursele mobile se vor<br />
intensifica in zona (impact negativ direct)<br />
0<br />
+1<br />
+2<br />
-sustinerea<br />
introducerii <strong>de</strong> inovatii<br />
ecologice<br />
-promovarea sistemelor energetice din surse regenerabile<br />
atrage solutii eficiente din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re ecologic, se<br />
asteapta un efect pozitiv direct ,<strong>de</strong> durata .<br />
+1<br />
+2<br />
+2<br />
B. Cumulative<br />
-limitarea poluarii<br />
punctiforme si difuze<br />
a apelor<br />
-Producerea energiei din potentialul eolian existent nu<br />
produce o poluare a apelor <strong>de</strong> suprafata sau<br />
subterane(effect pozitiv direct )<br />
+2<br />
+2<br />
+2<br />
-limitarea poluarii<br />
punctiforme si difuze<br />
a solului si facilitarea<br />
protejarii solului <strong>de</strong><br />
eroziunea vantului<br />
-Amplasarea parcului eolian va conduce la schimbarea<br />
<strong>de</strong>stinatiei terenului din arabil , pasune, pasune impadurita<br />
, vie la teren curti-constructie (efect negativ direct)<br />
- Va exista un impact negativ direct asupra solului in<br />
perioada <strong>de</strong> constructie-montaj si <strong>de</strong>zafectare .<br />
104 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong><br />
-1<br />
-1<br />
+1<br />
+1<br />
+1<br />
+1
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
-conservarea<br />
diversitatii naturale a<br />
florei , faunei ,<br />
habitatelor din zonele<br />
protejate si din siturile<br />
Natura 2000<br />
-amplasarea parcului eolian nu va afecta siturile Natura<br />
2000 din vecinatate<br />
-1<br />
+1<br />
+1<br />
-protejarea si<br />
imbunatatirea<br />
conditiilor fonice din<br />
asezarile umane<br />
- in cazul producerii <strong>de</strong> energie eoliana exista un posibil<br />
impact fonic direct negativ . Pentru reducerea acestuia<br />
amplasamentul parcului eolian a fost pozitionat la distanta<br />
<strong>de</strong> 357 m fata <strong>de</strong> cea mai apropiata locuinta.<br />
-1<br />
-1<br />
+1<br />
-cresterea protectiei<br />
populatiei fata <strong>de</strong><br />
riscul <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>ntare<br />
la locul <strong>de</strong> munca<br />
-exploatarea limitata<br />
a resurselor naturale<br />
epuizabile<br />
-reducerea producerii<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri ,<br />
intensificarea<br />
valorificarii <strong>de</strong>seurilor<br />
si facilitatea reciclarii<br />
oricarui tip <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu<br />
-protejarea peisajelor<br />
naturale si culturale<br />
-riscul <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>ntare la locul <strong>de</strong> munca va creste din<br />
cauza construirii <strong>de</strong> noi unitati <strong>de</strong> producere a energiei<br />
eoliene . Impactul negativ direct este minor<br />
-<strong>de</strong>oarece in procesul <strong>de</strong> productie al energiei electrice nu<br />
se folosesc resurse naturale epuizabile impactul va fi unul<br />
pozitiv indirect<br />
-la fazele <strong>de</strong> constructie-montaj si <strong>de</strong>zafectare a parcului<br />
eolian va exista un impact negativ privind aparitia<br />
<strong>de</strong>seurilor in zona studiata<br />
-datorita specificului activitatii <strong>de</strong>sfasurate <strong>de</strong>seurile<br />
rezultate pot fi valorificate prin unitati specializate<br />
-1<br />
+2<br />
-1<br />
0<br />
+2<br />
+1<br />
0<br />
+2<br />
-1<br />
-cresterea eficientei<br />
energetice si a<br />
folosirii resurselor<br />
energetice<br />
-facilitarea producerii<br />
<strong>de</strong> energie din<br />
resurse regenerabile<br />
-sustinerea<br />
introducerii <strong>de</strong> inovatii<br />
ecologice<br />
-starea peisajelor naturale si culturale vor fi afectate<br />
negativ <strong>de</strong> implementarea planului , insa impactul va fi<br />
redus , la scara locala,<strong>de</strong>oarece turbinele eoliene pot fi<br />
asimilate cu stalpii pentru transport energie electrica .<br />
-utilizarea tehnologiilor avansate din domeniul energiei<br />
eoliene vaavea un impact pozitiv si va permite cresterea<br />
eficientei energetice<br />
+1<br />
-1<br />
+1<br />
-1<br />
+1<br />
-1<br />
-efect pozitiv, permanent, pe termen lung avand in ve<strong>de</strong>re<br />
angajamentele Romaniei din Tratatul <strong>de</strong> a<strong>de</strong>rare<br />
+2<br />
+2<br />
+2<br />
105 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
-promovarea energiei eoliene atrage solutii eficiente din<br />
punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re ecologic, efectul fiind pozitiv si pe termen<br />
lung<br />
+2<br />
+2<br />
+2<br />
+2<br />
+2<br />
+2<br />
C. Sinergice<br />
-reducerea impactului<br />
asupra calitatii aerului<br />
Energia eoliana are un efect pozitiv asupra calitatii aerului<br />
prin faptul ca nu polueaza acest factor <strong>de</strong> <strong>mediu</strong><br />
+2<br />
+2<br />
+2<br />
-reducerea emisiilor<br />
care cauzeaza<br />
schimbari climatice<br />
-folosirea centralelor eoliene nu produc direct emisii care<br />
sa cauzeze schimbari climatice , in consecinta aceste<br />
surse nu contribuie la efectul <strong>de</strong> sera .<br />
+2<br />
+2<br />
+2<br />
socio-<br />
asupra<br />
-impact<br />
economic<br />
populatiei<br />
-sanatatea umana<br />
-parcul eolian propus a se amenaja va avea diferite forme<br />
<strong>de</strong> impact pozitiv si/sau negativ,pe durate diferite asupra :<br />
-fortei <strong>de</strong> munca,<br />
-calitatii vietii,<br />
- economiei locale,<br />
- infrastructurii<br />
-reducerea gazelor cu efect <strong>de</strong> sera va avea un impact<br />
pozitiv indirect asupra sanatatii umane<br />
+2<br />
+2<br />
+1<br />
+1<br />
+1<br />
+1<br />
+1<br />
+2<br />
+2<br />
+2<br />
+1<br />
+2<br />
+1<br />
+2<br />
+2<br />
Pentru i<strong>de</strong>ntificarea si evaluarea impactului asupra biodiversitatii ( flora , avifauna,<br />
chiroptere ), trebuie sa tinem cont <strong>de</strong> intensitatea si extin<strong>de</strong>rea activitatii generatoare <strong>de</strong><br />
impact , cat si <strong>de</strong> tipul <strong>de</strong> impact ce are loc in habitatul respectiv .<br />
Impactul asupra habitatelor , in speta asupra valorilor si functiilor acestora se pot<br />
incadra in patru categorii :<br />
distrugerea habitatului ;<br />
fragmentarea habitatului ;<br />
simplificarea habitatului ;<br />
<strong>de</strong>gradarea habitatului .<br />
Natura impactului <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> tipul <strong>de</strong> stres exercitat <strong>de</strong> fiecare activitate asupra<br />
habitatului . De exemplu, activitatea <strong>de</strong> <strong>de</strong>frisare inclu<strong>de</strong> inlaturarea arborilor , uscarea<br />
asociata a substratului pe care s-a aflat padurea , eroziunea si sedimentarea solului din<br />
imediata vecinatate si disturbarea habitatului prin zgomot si activitate umana .<br />
Pot fi factori stresanti si urmatoarele procese :<br />
o <strong>de</strong>copertarea ;<br />
106 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
o <strong>de</strong>shidratare si inundare ;<br />
o acidificare ;<br />
o salinizare ;<br />
o incalzire termica ;<br />
o contaminare cu toxine ;<br />
o disturbare fonica ;<br />
o introducerea <strong>de</strong> specii .<br />
Acesti factori stresanti /procese pot avea urmatoarele efecte asupra habitatelor :<br />
- mortalitatea directa asupra speciilor native ;<br />
- stres fiziologic si diminuarea functiei reproductive ;<br />
- intreruperea comportamentului si activitatilor normale ;<br />
- modificarea interactiunii intre specii si invazia speciilor alohtone .<br />
Pe langa aceste efecte pe care habitatul le resimte in urma actiunii factorilor stresanti ,<br />
este important sa luam in consi<strong>de</strong>rare impactul cumulativ cu efectele multiple si indirecte pe<br />
care activitatea antropica le poate genera in cadrul unui habitat .<br />
DISTRUGEREA<br />
Este ultima faza a <strong>de</strong>gradarii unui habitat , prin schimbarea categoriei <strong>de</strong> folosinta a<br />
acestuia . In cadrul fiecarei astfel <strong>de</strong> schimbari , caracteristicile naturale originale ale terenului<br />
sunt eliminate , astfel si valorile habitatului sunt modificate. Ocazional , terenuri salbatice a<br />
caror categorie <strong>de</strong> folosinta a fost schimbata catre terenuri cu activitati vagricole sau silvice ,<br />
pot fi reabilitate pana intr-un stadiu similar , totusi nu i<strong>de</strong>ntic cu cel natural. Dimpotriva,<br />
terenurile ce au avut folosinta urbana sau industriala nu-si vor recapata niciodata integritatea<br />
naturala sau valorile naturale a habitatului .<br />
Alterarile fizice <strong>de</strong> diferite feluri cauzeaza distrugerea habitatelor . In cadrul habitatelor<br />
terestre in principal <strong>de</strong>copertarea , cu disparitia vegetatiei ( arbori, arbusti, specii ierboase )<br />
este factorul stresant. Taierile rase si suprapasunatul pot saraci <strong>de</strong> asemenea habitatul si<br />
vegetatia sa nativa .<br />
Pentru planul supus avizarii activitatile <strong>de</strong> constructie-montaj nu va genera distrugerea<br />
habitatelor amplasate in arii protejate , <strong>de</strong>oarece alegerea amplasamentului turbinelor eoliene ,<br />
a traseului <strong>de</strong> drumuri <strong>de</strong> acces si cabbluri electrice s-a realizat in asa fel incat acestea sa nu<br />
fie afectate .<br />
FRAGMENTAREA<br />
Daca activitatile mentionate mai sus pot avea ca efect distrugerea habitatului per<br />
ansamblu , fragmentarea poate avea ca rezultat distrugerea unei parti a habitatului, lasand alte<br />
portiuni intacte .<br />
In functie <strong>de</strong> intensitatea impactului si <strong>de</strong> scara pe care intervine activitatea antropica,<br />
multe cazuri <strong>de</strong> distrugere locala a habitatului sunt privite ca si fragmentare <strong>de</strong> habitat .<br />
Aceasta fragmentare este cauza principala a disparitiei speciilor stenobionte extreme , ce<br />
107 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
<strong>de</strong>pind exclusiv <strong>de</strong> un habitat si constituie o amenintare serioasa asupra biodiversitatii<br />
biologice.<br />
Consecintele fragmentarii habitatelor includ urmatoarele aspecte :<br />
- amplificarea izolarii si mortalitatii speciilor ;<br />
- extinctia speciilor ce au nevoie <strong>de</strong> areal mare pentru hranire si supravietuire ;<br />
- disparitia speciilor <strong>de</strong> interior si a speciilor stenobionte ;<br />
- diminuarea diversitatii genetice in randul speciilor rare ;<br />
- cresterea abun<strong>de</strong>ntei speciilor ru<strong>de</strong>rale , euribionte.<br />
Parcul eolian <strong>Isaccea</strong> nu va conduce la fragmentarea habitatelor speciilor comunitare<br />
/prioritare .<br />
SIMPLIFICAREA<br />
Simplificarea habitatelor inclu<strong>de</strong> disparitia din acestea a componentelor ecosistemului<br />
cum ar fi arborii cazuti sau a bustenilor ( lemnul mort ), disparitia microhabitatelor ( cuiburile<br />
sau vizuinele ) sau care au fost facute <strong>de</strong> neutilizat prin actiune antropica . In mod normal,<br />
alterarea structurii verticale a habitatului duce la reducerea diversitatii speciilor . Diversitatea<br />
structurala a habitatului ofera mai multe microhabitate si permite interactiuni mult mai<br />
complexe intre specii .<br />
In timp ce taierile intr-o padure sunt atat o forma <strong>de</strong> distrugere a habitatului , cat si o<br />
forma fragmentare a acestuia, taierea preferentiala a anumitor arbori din acea padure<br />
reprezinta o forma <strong>de</strong> simplificare a habitatului. In timpul taierilor selective , nu numai<br />
compozitia in specii se schimba . Taierile creaza multe microclimate extreme care sunt <strong>de</strong><br />
obicei mai cal<strong>de</strong>, mai reci, mai uscate si mai putin ferite <strong>de</strong> vant <strong>de</strong>cat in padurile naturlae.<br />
Impactul imediat asupra speciilor rezi<strong>de</strong>nte este uscarea speciilor ierboase forestiere, a<br />
ciupercilor ( Norse , 1990 ) .<br />
DEGRADAREA<br />
Degradarea habitatelor presupune si fragmentarea sau simplificarea structurii<br />
habitatului, dar in mod specific se refera la inrautatirea starii <strong>de</strong> sanatate sau diminuarea<br />
integritatii ecologice a acelui habitat intact initial. Contaminarea cu substante chimice rezultate<br />
din aerul sau apa poluata constituie o cauza semnificativa a <strong>de</strong>gradarii habitatelor. De<br />
exemplu, solurile sunt <strong>de</strong>gradate prin eroziune si compactare , fenomene <strong>de</strong>seori intalnite ca<br />
urmare a practicilor agricole abuzive ( suprapasunat ). Raurile si vaile pot fi <strong>de</strong>gradate ca<br />
urmare a imbogatirii cu nutrienti, a cresterii turbiditatii si in consecinta , a <strong>de</strong>punerilor .<br />
Apele subterane au o contributie particulara in cadrul mentinerii integritatii<br />
ecosistemelor si pot fi <strong>de</strong>gradate <strong>de</strong> activitati ce duc la coborarea stratelor acvifere<br />
( compactarea unor versanti ).<br />
Invazia speciilor alohtone poate duce la o <strong>de</strong>gradare severa a sistemelor naturale prin<br />
modificarea interactiunilor din cadrul sistemelor .<br />
108 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Nu in ultimul rand trebuie mentionat fenomenul <strong>de</strong> schimbare climatica , ce conduce la<br />
cresterea temperaturilor si a expunerii la radiatia UV-B cu potential <strong>de</strong> modificare a habitatelor<br />
la toate nivelurile sale .<br />
VULNERABILITATE LA IMPACT<br />
Impactul activitatilor cu potential <strong>de</strong>gradativ asupra habitatelor <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
vulnerabilitatea acestora, precum si <strong>de</strong> contributia relativa a impacturilor cumulative si<br />
interactive. Sensibilitatea habitatelor este <strong>de</strong>terminata <strong>de</strong> rezistenta acestora la schimbari<br />
( capacitatea <strong>de</strong> a rezista <strong>de</strong>gradarilor ) si vitalitate ( capacitatea <strong>de</strong> a retabili conditiile<br />
originale ).<br />
Habitatele rezistente sunt caracterizate <strong>de</strong> soluri stabile, fertile, cu miscari mo<strong>de</strong>rate ale<br />
apei si regimuri climatice mo<strong>de</strong>rate, lanturi trofice functionale si diverse , continand indivizi<br />
si/sau specii adaptati la stres.<br />
Habitatele ce opun cea mai mare rezistenta sunt cele situate din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re<br />
topografic la altitudini mici sau cele situate in proximitatea unor habitate din care lipsesc<br />
componentele <strong>de</strong> stres si presiunea antropica , ce contin specii cu mobilitate si capacitate <strong>de</strong><br />
colonizare mare.<br />
Speciile sunt <strong>de</strong> obicei mult mai vulnerabile fata <strong>de</strong> impactul antropic atunci cand se ele<br />
se regasesc in efective populationale reduse, distributie geografica ingusta, cerinte spatiale<br />
extinse , specializare inalta ( stenobiontie), intoleranta fata <strong>de</strong> agenti disturbanti , dimensiuni<br />
crescute, rata reproductiva redusa , etc.<br />
Caracteristicile vulnerabilitatii habitatelor ( a agentului <strong>de</strong> stres fata <strong>de</strong> care acestea sunt<br />
vulnerabile ) sunt :<br />
- inconsecventa managementului ;<br />
- oligotrofie ( alterarea ciclurilor trofice prin extragerea <strong>de</strong> materie organica ) ;<br />
- sub-saturare ( invazia unor specii ) ;<br />
- izolarea;<br />
- sca<strong>de</strong>rea suprafetelor ( cresterea efecturlui <strong>de</strong> margine ) ;<br />
- proximitatea fata <strong>de</strong> zone <strong>de</strong> locuire .<br />
Zona Planului Urbanistic Zonal reprezinta un ansamblu clasic <strong>de</strong> interactiune a factorilor<br />
enumerati. Variabilitatea habitatelor si ecosistemelor locale a fost fie redusa , fie amplificata<br />
prin implicarea unor forme diverse <strong>de</strong> folosinta a terenurilor. Deoarece aceste interactiuni s-au<br />
produs pe parcursul mai multor secole , luand forme dintre cele mai diverse este a<strong>de</strong>sea<br />
imposibil sa se mai separe natura influentelor asupra biostratelor .<br />
Tipurile <strong>de</strong> impact sunt date funcție <strong>de</strong> parametrii față <strong>de</strong> care se face raportarea, şi<br />
anume:<br />
a) Scara (perioada) <strong>de</strong> timp: impact pe termen scurt (0 – 1 an), <strong>mediu</strong> (1 – 5 ani) şi lung<br />
(mai mult <strong>de</strong> 5 ani);<br />
b) Aria <strong>de</strong> aplicare: impact singular al proiectului şi impact cumulativ al proiectului<br />
împreună cu alte proiecte şi planuri relevante din vecinătate;<br />
c) Efect exercitat: impact direct şi indirect.<br />
109 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Evaluarea impactului asupra <strong>mediu</strong>lui<br />
Toate efectele potențiale asupra <strong>mediu</strong>lui, i<strong>de</strong>ntificate pentru fiecare activitate care<br />
este supusă evaluării impactului, sunt analizate pentru a se <strong>de</strong>termina valoarea impactului<br />
final.<br />
Această valoare este dată <strong>de</strong> următoarea formulă <strong>de</strong> calcul:<br />
Impact = Consecință x Probabilitate<br />
Evaluarea consecințelor se face din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re calitativ, acestea fiind<br />
clasificate conform următoarei matrice:<br />
Valoare Grad <strong>de</strong> afectare<br />
5 Dezastruos<br />
Descrierea consecințelor<br />
( Se vor lua în calcul tot timpul consecințele maxim previzibile)<br />
4 Foarte serios<br />
3 Serios<br />
2 Mo<strong>de</strong>rat<br />
1 Nesemnificativ<br />
Consecința riscului asupra sitului Natura 2000 ROSPA<br />
0031<br />
Dispariția a 81 – 100% din specii sau reducerea populațiilor<br />
locale cu acelaşi procent<br />
Dispariția a 61 – 80% din specii sau reducerea populațiilor<br />
locale cu acelaşi procent<br />
Dispariția a 41 – 60% din specii sau reducerea populațiilor<br />
locale cu acelaşi procent<br />
Dispariția a 21 – 40% din specii sau reducerea populațiilor<br />
locale cu acelaşi procent<br />
Dispariția a 0 – 20% din specii sau reducerea populațiilor<br />
locale cu acelaşi procent<br />
Categoriile <strong>de</strong> probabilitate sunt <strong>de</strong>finite conform matricei <strong>de</strong> mai jos:<br />
Valoare Probabilitate Descriere<br />
5 Inevitabil Efectul va apare cu certitudine<br />
4 Foarte probabil Efectul va apare frecvent<br />
3 Probabil Efectul va apare cu frecvență redusă<br />
2 Improbabil Efectul va apare ocazional<br />
1 Foarte Improbabil Efectul va apare acci<strong>de</strong>ntal<br />
Matricea <strong>de</strong> impact<br />
Matricea <strong>de</strong> impact, calculată în funcție <strong>de</strong> probabilitatea apariției pericolului şi a<br />
consecințelor maxim previzibile se prezintă astfel:<br />
110 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
MATRICEA DE IMPACT<br />
PROBABILITATE<br />
INEVITABILĂ 5 5 10 15 20 25<br />
FOARTE PROBABILĂ 4 4 8 12 16 20<br />
PROBABILĂ 3 3 6 9 12 15<br />
IMPROBABILĂ 2 2 4 6 8 10<br />
FOARTE IMPROBABILĂ 1 1 2 3 4 5<br />
CONSECINȚE<br />
1 2 3 4 5<br />
NESEMNIFICATIVE<br />
MODERATE<br />
SERIOASE<br />
FOARTE<br />
SERIOSE<br />
Analiza nivelului impactului este făcută în funcție <strong>de</strong> consecințele şi probabilitatea<br />
fiecărui efect i<strong>de</strong>ntificat ținând cont şi <strong>de</strong> gradul <strong>de</strong> ireversibilitate al efectelor exercitate în<br />
ve<strong>de</strong>rea evaluării finale. Produsul acestor două caracteristici este <strong>de</strong>finit ca nivel al impactului<br />
final.<br />
Valoarea impactului este reprezentată după cum urmează:<br />
DEZASTRUOASE<br />
NIVEL IMPACT<br />
SEMNIFICATIV (<strong>de</strong> la 15 la 25)<br />
MODERAT (<strong>de</strong> la 5 la 12)<br />
NESEMNIFICATIV (<strong>de</strong> la 1 la 4)<br />
Un impact semnificativ este caracterizat <strong>de</strong> afectarea majoră a speciilor şi populațiilor<br />
locale, cu şanse minime <strong>de</strong> refacere a echilibrului inițial chiar şi pe termen lung, având <strong>de</strong>ci un<br />
puternic caracter <strong>de</strong> ireversibilitate.<br />
Impactul <strong>de</strong> tip mo<strong>de</strong>rat presupune o afectare semnificativă a speciilor şi a populațiilor<br />
locale a acestora, a cărui caracter <strong>de</strong> ireversibilitate este scăzut, refacerea stării inițiale a<br />
<strong>mediu</strong>lui fiind posibilă însă <strong>de</strong>-a lungul unei perioa<strong>de</strong> în<strong>de</strong>lungate.<br />
Impactul nesemnificativ presupune o alterare minimă a componentelor naturale,<br />
inclusiv a speciilor şi populațiilor locale, pe termen scurt, cu un puternic caracter <strong>de</strong><br />
reversibilitate, astfel încât refacerea stării inițiale are loc <strong>de</strong> la sine, pe o perioadă mică <strong>de</strong><br />
timp, fără eforturi suplimentare.<br />
111 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Indicatorii cheie pentru evaluarea nivelului impactului sunt reprezentați <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong><br />
specii afectate pe <strong>de</strong> o parte şi <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong> indivizi ai populațiilor locale afectați pe <strong>de</strong> altă<br />
parte, aceştia permițând cuantificarea consecințelor aşa cum au fost <strong>de</strong>scrise mai sus. Alături<br />
<strong>de</strong> aceşti doi indicatori, gradul <strong>de</strong> ireversibilitate al efectelor asupra <strong>mediu</strong>lui, ajută la evaluarea<br />
finală a nivelului <strong>de</strong> impact asociat planurilor şi proiectelor din vecinatatea loc <strong>Isaccea</strong>. Astfel,<br />
în punctele critice <strong>de</strong> control i<strong>de</strong>ntificate s-au efectuat studii ale distribuției şi <strong>de</strong>nsității speciilor<br />
<strong>de</strong> plante , păsări, mamifere , amfibieni , reptile si chiroptere a căror rezultate au fost<br />
mentionate în capitolul anterior şi care au fost utilizate pentru evaluarea activităților şi a<br />
efectelor acestora, atât singulare cât şi cumulate, asupra biodiversității.<br />
1. Impact direct si indirect ,singular pe termen scurt , <strong>mediu</strong> si lung<br />
Ca urmare a analizei activităților ce pot avea efecte negative asupra <strong>mediu</strong>lui, conform<br />
matricei <strong>de</strong> impact, s-au putut obține valorile impacturilor individuale, aşa cum au fost<br />
i<strong>de</strong>ntificate mai sus, acestea fiind următoarele:<br />
Termen Scurt Termen Mediu Termen Lung<br />
Impact<br />
Direct Indirect Direct Indirect Direct Indirect<br />
Singular 4 4 3 3 3 3<br />
Se poate observa astfel, că pentru activitățile care sunt efectuate pe termen scurt,<br />
nivelul impactului direct este nesemnificativ, <strong>de</strong>oarece aceste activități, <strong>de</strong>şi au un uşor impact<br />
negativ, este exercitat doar pe termen scurt .<br />
Pe termen scurt, în cazul impactului indirect este rezultatul activităților <strong>de</strong> transport al<br />
materialelor <strong>de</strong> construcții, a utilajelor, <strong>de</strong>şeurilor şi a personalului în ve<strong>de</strong>rea susținerii<br />
etapelor <strong>de</strong> amenajare şi construcție . Nivelul rezultat este mo<strong>de</strong>rat <strong>de</strong>oarece aceste activități<br />
presupun un <strong>de</strong>ranj nesemnificativ pentru arealul tranzitat .<br />
Pentru reducerea suprafetelor <strong>de</strong> teren afectate <strong>de</strong>finitiv , la finalizarea perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong><br />
probe tehnologice pentru turbine , platformele <strong>de</strong> montaj vor fi acoperite cu un strat <strong>de</strong> pamant<br />
in grosime <strong>de</strong> 20 cm , recuperat <strong>de</strong> la amenajarea drumurilor <strong>de</strong> exploatare , fundatii,<br />
organizarii <strong>de</strong> santier ,platformelor si statiei <strong>de</strong> transformare , asigurandu-se astfel conditiile<br />
refacerii covorului vegetal existent initial .<br />
Impactul organizarii <strong>de</strong> santier va fi nesemnificativ asupra Siturilor Natura 2000 din zona<br />
<strong>de</strong> studiu , <strong>de</strong>oarece amplasamentul acesteia este pe teren arabil.<br />
112 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
2. Impactul din faza <strong>de</strong> constructie, <strong>de</strong> operare si <strong>de</strong> <strong>de</strong>zafectare<br />
Pentru i<strong>de</strong>ntificarea impactului produs <strong>de</strong> un parc eolian trebuie sa tinem cont <strong>de</strong><br />
fazele <strong>de</strong> realizare a investitiei , dupa cum urmeaza :<br />
a) IMPACTUL GENERAT IN FAZA DE PROIECTARE :<br />
Primele masuri pentru i<strong>de</strong>ntificarea si evaluarea impactului Planului Urbanistic Zonal<br />
asupra ariilor protejate se iau din faza <strong>de</strong> proiectare , prin alegerea amplasamentului turbinelor<br />
eoliene , traseului <strong>de</strong> drumuri si cabluri electrice, dimensionarea platformelor tehnologice si a<br />
organizarii <strong>de</strong> santier , astfel incat impactul generat sa fie minim.<br />
Pentru alegerea amplasamentului turbinelor s-au folosit urmatoarele criterii :<br />
o Sa nu afecteze habitatele prioritare si speciile <strong>de</strong> plante rare i<strong>de</strong>ntificate in zona<br />
<strong>de</strong> interes ;<br />
o Terenul sa fie liber <strong>de</strong> constructii si la distanta <strong>de</strong> zonele locuite ;<br />
o Sa nu fie necesare <strong>de</strong>molari, relocari <strong>de</strong> drumuri , trasee <strong>de</strong> conducte <strong>de</strong> gaze,<br />
linii electrice ;<br />
o Drumurile <strong>de</strong> acces sa aiba un traseu cat mai scurt , catre drumurile <strong>de</strong><br />
exploatare existente si sa nu necesite lucrari importante <strong>de</strong> terasamente<br />
( sapaturi , rambleieri ) ;<br />
o Traseul electric va fi pozitionat <strong>de</strong>-a lungul drumurilor <strong>de</strong> acces si a drumurilor <strong>de</strong><br />
exploatare existente ( care se vor amenaja corespunzator ) ;<br />
o Platformele tehnologice sunt amplasate pe terenuri agricole .<br />
Alegerea tipului <strong>de</strong> turbina se face si din punct al protectiei <strong>mediu</strong>lui , respectiv :<br />
o Sa fie silentioase ;<br />
o Sa aiba in dotare echipamente <strong>de</strong> avertizare pentru protectia avifaunei .<br />
Impactul din faza <strong>de</strong> proiectare este indirect, pe termen lung si rezidual ( pana la<br />
<strong>de</strong>zafectarea lucrarilor ) , daca aspectele <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> nu sunt tratate corespunzator .<br />
b) IMPACTUL GENERAT IN FAZA DE CONSTRUCTIE :<br />
Fazele tehnologice pentru realizarea unui parc eolian sunt in sinteza urmatoarele :<br />
Reabilitare drumuri <strong>de</strong> exploatare si amenajare drumuri <strong>de</strong> acces<br />
Amenajare organizare <strong>de</strong> santier ;<br />
Realizarea platforme tehnologice ;<br />
Sapaturi pentru pozarea cablurilor electrice ;<br />
Realizare fundatii<br />
Transportul componentelor turbinelor eoliene si montarea acestora<br />
Lucrari <strong>de</strong> ecologizare<br />
În faza <strong>de</strong> construcție, impactul va fi negativ asupra celor 6,3 ha <strong>de</strong> teren agricol pe<br />
care se va realiza proiectul.<br />
113 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Impactul planului asupra speciilor <strong>de</strong> nevertebrate se va manifesta in perioada <strong>de</strong><br />
constructie-montaj a celor 23 turbine eoliene . Acest impact se va manifesta pe termen scurt ,<br />
este revesibil si dupa finalizarea constructiei se preconizeaza ca prin reluarea activitatilor<br />
agricole pe amplasament speciile <strong>de</strong> nevertebrate i<strong>de</strong>ntificate vor reveni .<br />
In aceasta faza , impactul este direct, pe termen scurt , limitat la durata executiei,<br />
nu este rezidual si nici cumulativ .<br />
c ) IMPACTUL GENERAT IN FAZA DE FUNCTIONARE :<br />
Turbinele eoliene nu genereaza poluanti chimici in <strong>mediu</strong> . Impactul este dat <strong>de</strong> :<br />
- ocuparea suprafetelor <strong>de</strong> teren cu drumurile <strong>de</strong> acces, turnurile si platformele<br />
tehnologice ;<br />
- poluarea fonica <strong>de</strong>terminata <strong>de</strong> rotirea palelor antrenate <strong>de</strong> vant ;<br />
- posibilele coliziuni ale pasarilor in zbor , cu palele aflate in miscare .<br />
Lucrarile <strong>de</strong> mentenanta au un impact nesemnificativ , <strong>de</strong>oarece se efectueaza cu o<br />
frecventa <strong>de</strong> 1-2 interventii anual, care pot fi urmate <strong>de</strong> schimbarea unor piese/subansamble .<br />
Piesele inlocuite vor fi valorificate prin unitati <strong>de</strong> profil , autorizate .<br />
Functionarea turbinelor eoliene se realizeaza fara personal <strong>de</strong> supraveghere ( care ar<br />
putea genera <strong>de</strong>seuri ).<br />
În faza <strong>de</strong> operare, impactul va fi negativ asupra a 6,3 ha ( ocupate <strong>de</strong><br />
turbine,platforme ) drumurile <strong>de</strong> exploatare si drumurile <strong>de</strong> acces catre turbine .<br />
Impactul generat in aceasta faza este direct,pe termen lung ( 20-25 <strong>de</strong> ani , cat este<br />
perioada <strong>de</strong> functionare ) , nu are efecte reziduale . Avand in ve<strong>de</strong>re ca zona in care se va<br />
implementa parcul eolian are <strong>de</strong>stinatie agricola , impactul generat in faza <strong>de</strong> functionare se va<br />
cumula cu impactul generat <strong>de</strong> infiintarea/intretinerea culturilor agricole . Activitatile fiind<br />
diferite ( producere energie electrica – agricultura ) , impactul cumulat asupra factorilor <strong>de</strong><br />
<strong>mediu</strong> nu va fi semnificativ .<br />
a) IMPACTUL GENERAT IN FAZA DE DEZAFECTARE :<br />
In aceasta faza , impactul este <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> masurile stabilite prin proiectul <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>zafectare .<br />
Un proiect <strong>de</strong> <strong>de</strong>zafectare trebuie sa cuprinda macar urmatoarele lucrari :<br />
- <strong>de</strong>zmembrarea turbinei , in<strong>de</strong>partarea <strong>de</strong> pe amplasament si valorificarea prin societati<br />
specializate si autorizate ;<br />
- <strong>de</strong>zafectarea fundatiilor si eliminarea <strong>de</strong>seurilor rezultate ( betonul va fi concasat si<br />
utilizat in lucrari <strong>de</strong> amenajare drumuri , fierul va fi recuperat si valorificat prin unitati<br />
specializate ;<br />
- lucrari <strong>de</strong> terasamente pentru <strong>de</strong>zafectarea drumurilor <strong>de</strong> acces in situatia in care<br />
autoritatile competente o solicita ;<br />
114 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
- lucrari <strong>de</strong> nivelare si refacere a covorului vegetal , cu speciile specifice habitatului din<br />
zona .<br />
Impactul preconizat in aceasta faza este direct, pe termen scurt , nu este rezidual<br />
si nici cumulativ .<br />
Dupa finalizarea lucrarilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>zafectare impactul este pozitiv , refacerea habitatului<br />
este rapida , dupa un an biologic ( maxim doi ) .<br />
În faza <strong>de</strong> <strong>de</strong>zafectare, impactul va fi temporar asupra habitatelor prezente in zona<br />
amplasamentelor turbinelor care vor fi <strong>de</strong>zafectate .<br />
Amplasamentele vor fi supuse unui proces <strong>de</strong> renaturare avand in ve<strong>de</strong>re capacitatea <strong>de</strong><br />
regenerare foarte mare a vegetatiei si pentru care apreciem ca se poate reface in maxim 2 ani<br />
.<br />
3. Impactul rezidual<br />
Pentru specii <strong>de</strong> plante <strong>de</strong> interes comunitar i plante rare – NU se vor amplasa eoliene<br />
<strong>de</strong>cat pe terenuri agricole . S-a luat în calcul înca <strong>de</strong> la analiza ini iala a PUZ-lui , astfel incat<br />
NU VA EXISTA UN IMPACT REZIDUAL .<br />
Pentru păsări:<br />
- Pentru răpitoare – impactul rezidual se preconizeaza a fi nesemnificativ , avand in<br />
ve<strong>de</strong>re ca nu s-au amplasat eoliene în apropierea pădurilor, în zonele un<strong>de</strong> s-a constatat ca<br />
fiind folosite cel mai intens ca teritorii <strong>de</strong> hrănire <strong>de</strong> diferite specii <strong>de</strong> răpitoare; <strong>de</strong> asemenea<br />
nu s-au amplasat eoliene în zona un<strong>de</strong> s-a constat ca fiind traversată mai activ <strong>de</strong> răpitoare în<br />
timpul migra iei.<br />
- Pentru passeriforme s-au luat în calcul speciile <strong>de</strong> pe anexa I a DP care vor fi afectate<br />
direct i anume Callandrella brachydacthyla, Anthus campestris i Melanocorypha calandra –<br />
Pentru PUZ <strong>Isaccea</strong> habitatul acestora va fi fragmentat i redus cu 7.23 %. Zona <strong>de</strong> <strong>de</strong>ranj<br />
maxim va ajunge până la 7. 62% din totalul suprafe ei PUZ-lui.<br />
4. Impactul cumulativ<br />
Analiza propunerii referitoare la numărul i amplasarea turbinelor s-a realizat<br />
astfel încât habitatele să î i în<strong>de</strong>plinească func iile, asigurând în continuare capacitatea<br />
<strong>de</strong> suport necesară pentru popula ii <strong>de</strong> faună i floră i<strong>de</strong>ntificate sau estimate în zona<br />
<strong>de</strong> studiu.<br />
115 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
8.POSIBILELE EFECTE SEMNIFICATIVE ASUPRA MEDIULUI , INCLUSIV ASUPRA<br />
SANATATII IN CONTEXT TRANSFRONTIERA<br />
Efectul benefic semnificativ ,in context transfrontiera , pe care-l va avea implementarea<br />
planului va fi acela ca vor fi diminuate resursele naturale –combustibilii fosili – utilizate pentru<br />
producerea energiei electrice si implicit se vor diminua gazele cu efect <strong>de</strong> sera emise in<br />
atmosfera .Activitatea <strong>de</strong> producere a energiei electrice din potential eolian nu se regaseste in<br />
Anexa nr.I din Legea nr.22/2001 : Lista cuprinzand activitatilor propuse a face obiectul<br />
evaluarii impactului asupra <strong>mediu</strong>lui in context transfrontiera , adoptata la Espoo la 25<br />
februarie 1991 .<br />
116 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
9.MASURILE PROPUSE PENTRU A PREVENI , REDUCE SI COMPENSA , CAT DE<br />
COMPLET POSIBIL, ORICE EFECT ADVERS ASUPRA MEDIULUI AL IMPLEMENTARII<br />
PLANULUI SAU PROGRAMULUI<br />
9.1. Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra solului/subsolului<br />
La realizarea lucrarilor <strong>de</strong> constructie se va tine cont <strong>de</strong> recomandarile studiului<br />
geotehnic . Lucrarile se vor executa strict in perimetrul <strong>de</strong>stinat constructiilor , pentru<br />
diminuarea impactului fizic asupra solului/subsolului , <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> efectuarea pernei <strong>de</strong><br />
balast pe care se va realiza fundatia constructiilor .<br />
Pentru planul supus avizarii solul va fi afectat in perioada <strong>de</strong> constructie-montaj , prin<br />
lucrarile <strong>de</strong> reabilitare drumuri <strong>de</strong> exploatare existente , construire drumuri <strong>de</strong> acces noi ,<br />
fundatii turbine eoliene .<br />
Urmarind stratificatia din amplasament si caracteristicile fizico-mecanice ale<br />
pamanturilor, pentru fundarea unei instalatii eoliene pe acest amplasament se analizeaza doua<br />
variante :<br />
A ) Fundarea indirecta a constructiei pe orizontul <strong>de</strong> loess prafos galben uscat, prin<br />
inter<strong>mediu</strong>l pilotilor forati , cu fisa <strong>de</strong> 15,00 m si diametru <strong>de</strong> 1,00 m ( STAS 2561/3 – “<br />
Teren <strong>de</strong> fundare-Piloti , Principii <strong>de</strong> proiectare “ , SR-EN “ Lucrari geotehnice speciale – Piloti<br />
forati“ , GE-029/97 “ Ghid practic privind tehnologia <strong>de</strong> executie a pilotilor pentru fundatii “ si<br />
NP 045/2000 ) incastrati in radier general, peste care apoi se va arma si turna fundatia<br />
instalatiei eoliene .<br />
B) Fundarea directa prin inter<strong>mediu</strong>l pilotilor batuti ( piloti prefabricate cu latura <strong>de</strong> 0,30 m<br />
si fisa <strong>de</strong> cca 10,0 m) peste care se va asterne o perna generala din piatra sparta cilindrata cu<br />
grosimea hp=1,50 m si o zona <strong>de</strong> garda egala cu grosimea pernei ( in conditiile in care piatra<br />
Sparta se gaseste la distante mari, perna generala din piatra sparta poate fi inlocuita cu o<br />
perna generala din loess imbunatatit cu ciment, cu aceeasi grosime si aceeasi zona <strong>de</strong> garda).<br />
In etapa urmatoare , la faza <strong>de</strong> proiect , se va alege varianta optima , in functie <strong>de</strong><br />
caracteristicile constructiei si <strong>de</strong> analiza tehnico-economica , cu respectarea recomandarilor<br />
din Studiul Geotehnic .<br />
La realizarea lucrarilor <strong>de</strong> constructie se va tine cont <strong>de</strong> recomandarile studiului<br />
geotehnic. Lucrarile se vor executa strict in perimetrul <strong>de</strong>stinat constructiilor , pentru<br />
diminuarea impactului fizic asupra solului/subsolului , <strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> efectuarea pernei <strong>de</strong><br />
balast pe care se va realiza fundatia constructiilor .<br />
Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra solului pe perioada <strong>de</strong>sfasurarii<br />
lucrarilor <strong>de</strong> constructie :<br />
- se vor amenaja spatii <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a materialelor pulverulente ( nisip , praf <strong>de</strong><br />
piatra), pentru a se impiedica antrenarea lor <strong>de</strong> vant pe terenurile invecinate ;<br />
- se va achizitiona material absorbant , care sa poata fi utilizat in cazul unor poluari<br />
acci<strong>de</strong>ntale cu produse petroliere ;<br />
- utilajele si mijloacele <strong>de</strong> transport vor fi inchiriate <strong>de</strong> la societati care sa aiba<br />
verificarile tehnice la zi ;<br />
117 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
- pentru colectarea <strong>de</strong>seurilor menajere se vor achizitiona europubele .<br />
Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra solului pe perioada functionarii parcului<br />
eolian :<br />
- conform studiului geotehnic se recomanda ca sa atenueze pe cat posibil<br />
infiltratiile <strong>de</strong> apa in pamant , pentru a se elimina interventii ulterioare asupra fundatiilor<br />
turbinelor eoliene ;<br />
- eliminarea oricaror tipuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri care ar putea afecta calitatea solului (teren<br />
arabil si/sau pasune ) ;<br />
- se va achizitiona material absorbant , care sa poata fi utilizat in cazul unor poluari<br />
acci<strong>de</strong>ntale cu ulei <strong>de</strong> transformator , ulei <strong>de</strong> ungere .<br />
9.2. Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra apei <strong>de</strong> suprafata si subterane<br />
Nu sunt necesare masuri <strong>de</strong>osebite pentru protectia acestui factor <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> , <strong>de</strong>oarece,<br />
inca din faza <strong>de</strong> proiectare s-a evitat sa se amplaseze turbine eoliene in vecinatatea cursurilor<br />
<strong>de</strong> apa nepermanente<br />
9.3. Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra aerului<br />
Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupraatmosferei pe perioada<br />
<strong>de</strong>sfasurarii lucrarilor <strong>de</strong> constructie :<br />
- Poluarea atmosferei va fi <strong>de</strong>terminata in principal <strong>de</strong> manevrarea si transportul<br />
materialelor <strong>de</strong> constructie . Emisiile <strong>de</strong> praf variaza in mod substantial <strong>de</strong> la o zi la alta, in<br />
functie <strong>de</strong> operatiile specifice , conditiile meteorologice dominante , modul <strong>de</strong> transport al<br />
materialelor. Pe perioada secetoasa se recomanda umectarea drumurilor <strong>de</strong> acces pentru<br />
limitarea antrenarii prafului in zonele invecinate .De asemenea se recomanda controlul starii<br />
tehnice a utilajelor care vor fi utilizate la constructia parcului eolian, alimentarea acestora cu<br />
carburanti care sa aiba un continut redus <strong>de</strong> sulf si respectarea tehnologiei <strong>de</strong> constructie .<br />
Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra aerului pe perioada functionarii parcului<br />
eolian :<br />
- Un parc eolian nu produce emisii in atmosfera in perioada <strong>de</strong> functionare .<br />
- O sursa secundara <strong>de</strong> impurificare a atmosferei o constituie gazele <strong>de</strong> esapament <strong>de</strong><br />
la autovehiculele care vor circula in zona ( pentru intretinere ) .Aceste gaze nu<br />
constituie un pericol major <strong>de</strong> impurificare a atmosferei din zona , pentru ca acestea<br />
nu au o frecventa mare ( turbinele amplasate fiind <strong>de</strong> ultima generatie , noi ).<br />
Frecventa interventiilor specificata <strong>de</strong> producatori este <strong>de</strong> 2 ori/an.<br />
118 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
9.4. Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra biodiversitatii<br />
Măsurile <strong>de</strong> reducere / eliminare a impactului sunt individualizate pentru fiecare<br />
categorie <strong>de</strong> impact i<strong>de</strong>ntificat asfel încât să asigure o reducere la minim până la eliminarea<br />
impactului vizat.<br />
Pentru activitățile <strong>de</strong> construcție şi amenajare trebuie elaborat un plan HSEQ (Health,<br />
Safety, Environment and Quality) care să conțină aspecte legate <strong>de</strong> planificarea şi etapizarea<br />
lucrărilor, mentenanța utilajelor, instruirea personalului, gestionarea <strong>de</strong>şeurilor, toate aceste<br />
aspecte putând exercita un efect negativ asupra <strong>mediu</strong>lui dacă nu sunt gestionate corect.<br />
Titularul planului este responsabil <strong>de</strong> monitorizarea implementarii masurilor <strong>de</strong> reducere<br />
si va face alocatiile bugetare necesare .<br />
9.4.1. Masuri <strong>de</strong> reducere a impactului asupra avifaunei :<br />
- Monitorizarea post-construc ie a activită ii <strong>de</strong> zbor a răpitoarelor în rela ie cu distan a<br />
fa ă <strong>de</strong> turbină, pentru a evalua aspectele <strong>de</strong>scrise mai sus pentru fiecare specie <strong>de</strong><br />
răpitoare i<strong>de</strong>ntificată în zona <strong>de</strong> studiu.<br />
- Trebuie să se asigure că turbinele amplasate nu vor oferi condi ii propice pentru<br />
cuibăritul speciilor<br />
- Infrastructura/re eaua electrică se recomadă a fi subterană pentru a evita electrocutarea<br />
păsărilor<br />
- Evitarea iluminării turbinelor: Turbinele iluminate atrag speciile <strong>de</strong> păsări crescând riscul<br />
<strong>de</strong> coliziune 2 , <strong>de</strong> aceea se recomanda evitarea surselor <strong>de</strong> iluminat puternice, ce pot<br />
disturba migratia sau eratia <strong>de</strong> noapte a unor specii.<br />
- Utilizarea <strong>de</strong> surse luminoase <strong>de</strong> intensitate scazuta ,cu vapori <strong>de</strong> sodiu ( din a carei<br />
lungime <strong>de</strong> unda lipseste radiatia UV ) pentru a se evita atragerea insectelor si implicit a<br />
speciilor <strong>de</strong> chiroptere care vin in urmarirea acestora . In acest mod se reduce impactul<br />
potential asupra speciilor <strong>de</strong> lilieci .<br />
- Turnurile vor fi echipate cu sisteme <strong>de</strong> balizaj stroboscopic si ultrasonic cu actiune<br />
repelenta locala pentru speciile <strong>de</strong> pasari si lilieci .<br />
2 Marquenie & van <strong>de</strong>r Laar, 2004; Karlsson 1983; Poot, 2004, Sterner, 2002; US Fish and Wildlife Service, 2003<br />
119 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
9.4.2. Masuri <strong>de</strong> reducere a impactului asupra speciilor <strong>de</strong> interes comunitar , altele<br />
<strong>de</strong>cat pasarile<br />
Podarcis taurica - opârla <strong>de</strong> stepa<br />
În zona <strong>de</strong> studiu specia a fost observată mai ales în zonele cu paji ti naturale, în zonele cu<br />
tufări uri, la limitele lizierilor. Pentru a nu afecta zonele i habitatele care sus in popula ia<br />
acestei specii în zona <strong>de</strong> studiu încă <strong>de</strong> la începutul analizei variantei finale a PUZ-lui s-a luat<br />
în calcul aceste zone i s-a propus să nu se amplaseze eoliene în tipurile <strong>de</strong> habitate i zonele<br />
un<strong>de</strong> această specie a fost i<strong>de</strong>ntificată. În general aceste zone corespund în mare parte cu<br />
zonele un<strong>de</strong> s-au i<strong>de</strong>ntificate habitatele prioritare (62C0* i 40C0*).<br />
Lacerta viridis – gu ter<br />
În zona <strong>de</strong> studiu specia a fost observată cu prepon<strong>de</strong>ren ă în zonele <strong>de</strong> paji ti, cu calcare la<br />
suprafa ă. Prin implementarea PUZ-lui final nu se vor afecta habitatele principale ale acestei<br />
specii, care permit sus inerea ei pe termen lung.<br />
9.5. Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra asezarilor umane si sanatatii<br />
populatiei<br />
Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra sanatatii si asezarilor umane pe<br />
perioada <strong>de</strong>sfasurarii lucrarilor <strong>de</strong> constructie :<br />
- organizarea <strong>de</strong> santier va fi imprejmuita si se va asigura paza , pentru a se elimina<br />
posibile acci<strong>de</strong>ntari ale persoanelor care vor vizita zona ;<br />
- vor fi restrictii cu privire la orele <strong>de</strong> lucru astfel incat , in mod special noaptea sa nu<br />
existe surse <strong>de</strong> zgomot ( datorat traficului , in mod special );<br />
- traficul va fi supravegheat , in mod special la intersectia drumurilor <strong>de</strong> exploatare cu<br />
DJ 222 C ;<br />
Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra sanatatii si asezarilor umane pe perioada<br />
functionarii parcului eolian :<br />
- se vor monta panouri avertizoare cu privire la pericolele existente in zona turbinelor<br />
eoliene ;<br />
- se vor utiliza echipamentele <strong>de</strong> protectie ;<br />
120 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
9.6. Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra peisajului si patrimoniului<br />
cultural<br />
Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra peisajului si patrimoniului<br />
cultural pe perioada <strong>de</strong>sfasurarii lucrarilor <strong>de</strong> constructie :<br />
- inca <strong>de</strong> la faza <strong>de</strong> proiectare a variantelor prezentului PUZ s-au luat in consi<strong>de</strong>ratie<br />
toate aspectele necesare pentru ca impactul parcului eolian asupra peisajului sa fie minim prin<br />
diminuarea numarului <strong>de</strong> turbine ( <strong>de</strong> la 30 la 23 turbine)<br />
- pentru diminuarea impactului lucrarilor <strong>de</strong> constructie asupra patrimoniului cultural ,<br />
acestea vor fi supravegheate <strong>de</strong> reprezentantul societati/institute autorizate .<br />
Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra peisajului si patrimoniului cultural pe perioada<br />
functionarii parcului eolian :<br />
- avand in ve<strong>de</strong>re ca pe perioada <strong>de</strong> functionare a parcului eolian nu se vor <strong>de</strong>sfasura activitati<br />
care sa genereze un impact asupra peisajului si patrimoniului cultural , nu sunt necesare<br />
stabilirea unor masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului .<br />
9.7. Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului produs <strong>de</strong> zgomot si vibratii<br />
Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra zgomotului si vibratiilor pe<br />
perioada <strong>de</strong>sfasurarii lucrarilor <strong>de</strong> constructie :<br />
- <strong>de</strong>sfasurarea lucrarilor strict pe amplasamentul supus PUZ va <strong>de</strong>termina o limitare a<br />
zgomotelor produse <strong>de</strong> trafic in zona ;<br />
- vor fi utilizate numai utilajele si vehiculele cu inspectia tehnica la zi ;<br />
- se va respecta programul <strong>de</strong> lucru pe timpul zilei, cu exceptia zilelor in care se<br />
realizeaza fundatiile turbinelor eoliene – exista un regim special la turnarea<br />
betoanelor .<br />
Masuri <strong>de</strong> diminuare a impactului asupra zgomotului si vibratiilor pe perioada<br />
functionarii parcului eolian :<br />
- vor fi montate turbine eoliene <strong>de</strong> ultima generatie tip Gamesa G90 si Vestas3 MW ,<br />
noi, care sunt certificate ca respecta normele europene privind nivelul <strong>de</strong> zgomot .<br />
121 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
9.8. Dezafectarea parcului -<strong>de</strong>comissioning<br />
Ciclul <strong>de</strong> viata al turbinelor eoliene este <strong>de</strong> 20-25 ani. La finalizarea acestei perioa<strong>de</strong> se<br />
poate opta fie pentru <strong>de</strong>zafectarea parcului eolian , fie la inlocuirea turbinelor.<br />
a) <strong>de</strong>zafectarea parcului eolian cuprin<strong>de</strong> lucrari <strong>de</strong> :<br />
- <strong>de</strong>zasamblarea turbinelor , recuperarea materialelor refolosibile si valorificarea acestora<br />
prin unitati <strong>de</strong> profil ( <strong>de</strong>seuri din otel, cupru, aluminiu ,fibra <strong>de</strong> sticla , DEEE);<br />
- refacerea solului prin in<strong>de</strong>partarea fundatiilor , concasarea betonului si utilizare la<br />
amenajarea unor drumuri ;<br />
- <strong>de</strong>sfiintarea traseelor <strong>de</strong> cabluri electrice, recuperarea acestora si valorificarea lor prin<br />
unitati <strong>de</strong> profil.<br />
b) inlocuirea turbinelor :<br />
b1. cu alte turbine <strong>de</strong> acelasi tip – in acest caz fundatia daca nu a fost afectata<br />
<strong>de</strong> eventualele infiltratii <strong>de</strong> apa , poate ramane si se modifica doar sistemul <strong>de</strong> prin<strong>de</strong>re ;<br />
b2. cu un alt tip <strong>de</strong> turbine – in acest caz este nevoie <strong>de</strong> refacerea fundatiilor<br />
( cea veche fiind concasata si utilizata la reabilitarea drumurilor ).<br />
In cazul inlocuirii turbinelor traseul <strong>de</strong> cabluri nu trebuie <strong>de</strong>sfiintat , <strong>de</strong>oarece<br />
ciclul <strong>de</strong> viata al acestora este <strong>de</strong> 40 ani .<br />
122 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
10.EXPUNEREA MOTIVELOR CARE AU CONDUS LA SELECTAREA VARIANTELOR<br />
ALESE SI O DESCRIERE A MODULUI IN CARE S-A EFECTUAT EVALUAREA ,<br />
INCLUSIV ORICE DIFICULTATI ( CUM SUNT DEFICIENTELE TEHNICE SAU LIPSA DE<br />
KNOW-HOW) INTAMPINATE IN PRELUCRAREA INFORMATIILOR CERUTE<br />
10.1. Introducere<br />
Directiva SEA ( Directiva Parlamentului European si a Consiliului 2001/42/EC din<br />
27.06.2001 privind Evaluarea impactului anumitor Planuri si Programe asupra <strong>mediu</strong>lui ) a fost<br />
transpusa in legislatia romaneasca prin HG nr. 1076/2004 privind stabilirea procedurii <strong>de</strong><br />
realizare a evaluarii <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> pentru planuri si programe. La art.16 , alin (1) se mentioneaza<br />
ca: “ titularul planului/programului proiecteaza alternative posibile, luand in consi<strong>de</strong>rare<br />
obiectivele si aria geografica a planului sau programului (…) “ .<br />
“ Alternativa zero “ reprezinta punctul <strong>de</strong> plecare in evaluarea potentialelor efecte<br />
semnificative asupra <strong>mediu</strong>lui produse prin realizarea parcului eolian propus a se realiza prin<br />
prezentul Plan Urbanistic Zonal .<br />
“ Alternativa zero “ a fost prezentata in capitolul 3 , in care s-a mentionat evolutia<br />
posibila a <strong>mediu</strong>lui in lipsa implementarii PUZ .<br />
Pentru fiecare varianta <strong>de</strong> plan s-au avut in ve<strong>de</strong>re mai multe criterii :<br />
Fezabilitatea din perspectiva <strong>mediu</strong>lui : reducerea impactului asupra factorilor <strong>de</strong><br />
<strong>mediu</strong>;daca o alternative ar putea avea efecte adverse , se va evalua daca acestea pot fi<br />
evitate , reduse sau compensate . Daca o alternativa ar putea avea efecte pozitive , se va<br />
analiza daca acestea ar putea fi intarite .<br />
Criteriul financiar : costuri implicate/suportabilitate ;<br />
Relevanta :alternativele trebuie sa se aleaga astfel incat realizarea obiectivelor planului<br />
sa fie posibila ( sa nu contravina obiectivelor planului )<br />
Criteriul social : efecte asupra sanatatii populatiei, locuri <strong>de</strong> munca , risc <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nte,<br />
acceptare <strong>de</strong> catre public ;<br />
Criteriul fezabilitatii : tehnice, practice , facilitate existenta, flexibilitate .<br />
In ve<strong>de</strong>rea selectarii celei mai bune alternative <strong>de</strong> plan din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al<br />
impactului asupra factorilor /aspectelor <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> relevante pentru planul analizat au fost<br />
evaluate alternative referitoare la :<br />
o Amplasamentul turbinelor eoliene ;<br />
o<br />
Accesul pe amplasament ( amenajare drumuri <strong>de</strong> exploatare si drumuri interne);<br />
o Racordarea la SEN ( Sistemul Energetic National ) .<br />
123 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
10.2. Prezentarea alternativelor<br />
A. Amplasament alternativ :<br />
VARIANTA 1 : amplasarea a 30 turbine eoliene pe o suprafata <strong>de</strong> 150 ha –<br />
dispunerea turbinelor nu respecta distantele fata <strong>de</strong> tumuli arheologici , drumuri nou<br />
create 15.600 ml , reabilitarea a 48700 ml drumuri <strong>de</strong> exploatare si au o dispunere<br />
foarte apropiata <strong>de</strong> Padurea Niculitel . Racordarea se propune prin liie electrica<br />
aeriana .<br />
VARIANTA 2 : amplasarea a 23 turbine eoliene , pe o suprafata <strong>de</strong> 87,13 ha –<br />
dispunerea turbinelor creaza un efect <strong>de</strong> palnie in calea <strong>de</strong> migratie . De asemenea<br />
linia electrica este LES si se propune reabilitarea a 59298 ml <strong>de</strong> drumuri <strong>de</strong><br />
exploatare si realizarea a 10800 ml drumuri interne .<br />
VARIANTA FINALA ADOPTATA A FOST VARIANTA 2 DIN CAUZA NUMARULUI<br />
REDUS DE TURBINE , AL POZITIONARII ACESTORA , DRUMURI DE<br />
EXPLOATARE REABILITATE MAI MARI , IN DETRIMENTUL DRUMURILOR NOI<br />
DE ACCES .<br />
D. Solutii privind alimentarea cu apa : Nu este cazul .<br />
E. Solutii privind evacuarea apelor uzate :Nu este cazul .<br />
F. Solutii privind asigurarea agentului termic : Nu este cazul .<br />
CONCLUZIE :<br />
Evaluarea alternativelor a indicat viabila si <strong>de</strong> preferat varianta<br />
<strong>de</strong> realizare a unui parc eolian cu 23 turbine amplasate pe o<br />
suprafata <strong>de</strong> 87,13 ha , reabilitarea a 59298 ml <strong>de</strong> drumuri <strong>de</strong><br />
exploatare si realizarea a 10.800 ml drumuri interne .<br />
Traseul cablurilor va fi subteran ( LES).<br />
Aceasta alternativa <strong>de</strong> plan a luat in consi<strong>de</strong>ratie TOATE<br />
aspectele <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> ( distante fata <strong>de</strong> zone protejate, localitati ,<br />
gradul <strong>de</strong> afectare a solului , zgomot , dispunerea turbinelor sa<br />
afecteze la minim culoarul secundar <strong>de</strong> migratie i<strong>de</strong>ntificat in urma<br />
monitorizarii, impact vizual , arheologic , ocolirea traseului<br />
sistemului <strong>de</strong> irigatii existent ).<br />
Mentionam ca nici o alta varianta <strong>de</strong> plan nu ar asigura<br />
beneficii <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> suplimentare comparativ cu varianta aleasa .<br />
124 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
10.3. Dificultati in prelucrarea informatiilor cerute<br />
La intocmirea prezentului <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> au fost intampinate greutati in ceea ce<br />
priveste obtinerea datelor privind starea <strong>de</strong> sanatate a populatiei , datorita lipsei unor studii pe<br />
zone <strong>de</strong> interes din ju<strong>de</strong>tul Tulcea . De asemenea nu s-a studiat impactul parcurilor eoliene<br />
asupra starii <strong>de</strong> sanatate a populatiei , acest domeniu fiind la faza <strong>de</strong> pionerat inca . Datele<br />
mentionate in <strong>Raport</strong> au fost preluate din studiile facute <strong>de</strong> Aca<strong>de</strong>mia Franceza <strong>de</strong> Securitate<br />
Sanitara , Protectia Mediului si Protectia Muncii .<br />
11.DESCRIEREA MASURILOR AVUTE IN VEDERE PENTRU MONITORIZAREA<br />
EFECTELOR SEMNIFICATIVE ALE IMPLEMENTARII PLANULUI SAU PROGRAMULUI<br />
11.1. Introducere<br />
Monitorizarea performantelor <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> ale implementarii Planului Urbanistic Zonal este<br />
necesara pentru a i<strong>de</strong>ntifica orice impact <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> neprevazut , astfel incat sa se poata<br />
interveni cu actiuni <strong>de</strong> corectare .<br />
Planul <strong>de</strong> monitorizare a biodiversității este menit să furnizeze o bază pentru evaluarea<br />
pe timp în<strong>de</strong>lungat a statutului biodiversității în zonă şi eficacitatea implementării măsurilor<br />
pentru protejarea biodiversității. Întrebările <strong>de</strong> monitorizare includ evaluări atât ale condiției <strong>de</strong><br />
bază a biodiversității din zonă, cât şi ale impacturilor acțiunilor manageriale, şi ale altor forme<br />
<strong>de</strong> utilizare a resurselor (agricultură, păşunat). Evaluând statutul resurselor biodiversității <strong>de</strong>-a<br />
lungul timpului, planul <strong>de</strong> monitorizare <strong>de</strong> asemenea evaluează presiuni şi amenințări.<br />
Retrospectiva asupra statutului biodiversității din întrebările <strong>de</strong> monitorizare din cadrul planului<br />
prezent va <strong>de</strong>termina dacă implementarea măsurilor <strong>de</strong> protecție şi conservare a fost eficient<br />
în menținerea populațiilor şi habitatelor cheie.<br />
Întrebările <strong>de</strong> monitorizare sunt evaluate cu o prioritate relativă, iar un set <strong>de</strong> potențiali<br />
indicatori au fost <strong>de</strong>zvoltați pentru fiecare întrebare <strong>de</strong> monitorizare. Au fost <strong>de</strong>zvoltate<br />
protocoale pentru fiecare indicator cheie, inclusiv evaluări <strong>de</strong>taliate ale timpului, personalului şi<br />
nevoilor <strong>de</strong> resurse pentru a implementa acestea pe un termen lung. Astfel protocoalele au<br />
fost <strong>de</strong>zvoltate pentru a se bizui pe un minimum <strong>de</strong> echipament şi resurse, şi pentru a lua<br />
cunoştință <strong>de</strong> constrângerile timpului personalului, şi finanțarea viitoare limitată pentru plata<br />
asistenței unui specialist din afară. Protocoalele au fost <strong>de</strong>zvoltate pentru a fi pragmatice şi<br />
adaptabile şi totuşi riguroase şi repetabile. Ele nu ar trebui să se bazeze pe niveluri înalte <strong>de</strong><br />
specialism tehnic (ele ar putea să nu fie disponibile în cadrul scenariilor viitoare <strong>de</strong> personal).<br />
Pentru a maximiza generarea informațiilor anumite protocoale au fost <strong>de</strong>stinate pentru a<br />
implica voluntari (numai cu abilități <strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntificare <strong>de</strong> bază) şi a aduna informații occi<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong><br />
la utilizatorii locali. Abordările necesare pentru analiza datelor au fost luate în consi<strong>de</strong>rare în<br />
cadrul protocoalelor, şi acest lucru are o retrospectivă în <strong>de</strong>semnarea abordărilor mostră din<br />
cadrul protocoalelor.<br />
125 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
11.2. Monitorizare PUZ<br />
Pentru PUZ-ul analizat : “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN , REABILITARE<br />
DRUMURI DE ACCES , RACORD ELECTRIC SI RACORD LA SEN, CONSTRUIRE STATIE<br />
DE TRANSFORMARE “ extravilan oras <strong>Isaccea</strong>, jud. TULCEA “ se recomanda ca<br />
monitorizarea sa se realizeze in perioa<strong>de</strong>le favorabile/optime <strong>de</strong>scrise in tabelul nr. 7.<br />
TABELUL nr. 7 : Perioa<strong>de</strong>le favorabile/optime <strong>de</strong> realizare a monitorizarii<br />
flora<br />
Pasari<br />
cuibaritoare<br />
Pasari se<strong>de</strong>ntare<br />
Pasari <strong>de</strong> pasaj<br />
Pasari care<br />
ierneaza<br />
Lilieci<br />
amfibieni<br />
reptile<br />
Mamifere(altele<br />
<strong>de</strong>cat liliecii )<br />
Nevertebrate<br />
terestre<br />
Ian. Feb. martie aprilie mai iunie iulie august Sept. Oct. Nov. Dec.<br />
Legenda :<br />
Perioada<br />
favorabila<br />
Perioada optima<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re conditiile meteo , care pot influenta biodiversitatea zonei<br />
studiate se propune un mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> fisa <strong>de</strong> observatie a acestora , precum si a<br />
particularitatilor <strong>de</strong> pe amplasament ( tabelul 8).<br />
126 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Tabel 8: Fisa inregistrare conditii meteo si particularitati amplasament<br />
FIŞĂ ÎNREGISTRARE CONDIȚII METEO ŞI PARTICULARITĂȚI AMPLASAMENT<br />
Data:<br />
Ora:<br />
Temperatura<br />
Sub -<br />
10°C<br />
Între -<br />
10°C şi<br />
0°C<br />
Între 0°C şi 10°C<br />
Peste<br />
10°C<br />
Vânt / Direcție<br />
Inexistent Slab Mo<strong>de</strong>rat Puternic<br />
N N - E E S - E S S - V V<br />
Cer Senin Parțial Noros Înnorat<br />
Fenomene<br />
meteo<br />
Ploaie Lapoviță Ninsoare Ceață<br />
Sol Înghețat Moale (Nămol) Uscat<br />
Zăpadă pe sol 0% 25% 50% 75% 100%<br />
Lacuri /<br />
Canale<br />
Activități<br />
umane<br />
Păsări moarte:<br />
Lilieci morți:<br />
Înghețate Parțial înghețate Dezghețate<br />
Locația:<br />
Locația:<br />
Arat / Semănat Păşunat Vânătoare<br />
Alte observații:<br />
127 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Responsabilitatea <strong>de</strong>zvoltării, coordonării şi implementării planului <strong>de</strong> monitorizare<br />
revine investitorului, care are obligația <strong>de</strong> a contracta servicii <strong>de</strong> specialitate, respectiv<br />
personal calificat pentru evaluarea calității elementelor <strong>de</strong> biodiversitate ce se impune a fi<br />
monitorizate .<br />
Numărul şi distribuția piețelor <strong>de</strong> probă, a transectelor, a calendarului exact <strong>de</strong> colectare<br />
a datelor va fi stabilit ulterior cu echipa care va fi contractă pentru implementarea sistemului <strong>de</strong><br />
monitorizare, acestea vor fi incluse în primul raport care va fi înaintat Agenția <strong>de</strong> Protecție a<br />
Mediului Tulcea , <strong>de</strong> către investitor până la sfarsitul primului trimestru urmator fiecarui an <strong>de</strong><br />
monitorizare . Primul raport se va inainta autoritatii competente care a emis avizul <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> ,<br />
respectiv APM Tulcea .<br />
Totodată în cazul în care în timpul colectării datelor din teren se constată afectarea<br />
semnificativă a biodiversității, specialistul constatator va întocmi un raport care va conține:<br />
<strong>de</strong>scrierea situației speciei sau habitatului respectiv, cauza care a dus la <strong>de</strong>gradarea acesteia<br />
şi măsurile ce se impun a fi luate imediat.<br />
În acest caz investitorul va înainta un raport forurilor competente, Agenției <strong>de</strong> Protecție<br />
a Mediului Tulcea, cu <strong>de</strong>scrierea situației existente şi a măsurilor luate.<br />
În ceea ce priveşte planul <strong>de</strong> monitorizare al elementelor faunistice acesta va cuprin<strong>de</strong><br />
meto<strong>de</strong>le <strong>de</strong> lucru utilizate <strong>de</strong>ja în cadrul programului <strong>de</strong> monitorizare a perimetrului parcului<br />
eolian, astfel încât să se poată asigura o continuitate a colectării datelor precum şa corelarea<br />
acestora cu cele <strong>de</strong>ja obținute până în prezent. Astfel se vor putea evi<strong>de</strong>nția toate<br />
particularitățile zonei precum şi <strong>de</strong>taliile referitoare la populațiile <strong>de</strong> animale prezente în cadrul<br />
amplasamentului, funcție <strong>de</strong> grupul taxonomic <strong>de</strong> care aparțin precum şi <strong>de</strong> perioada în care<br />
acestea sunt prezente. În acest sens planul <strong>de</strong> monitorizare al amplasamentului parcului<br />
eolian, atât pe durata activităților <strong>de</strong> amplasare a turbinelor precum şi pe perioada <strong>de</strong><br />
funcționare va fi structurat încât să poată în<strong>de</strong>plini toate cerințele fiecărei grupări taxonomice<br />
în parte, aşa cum reiese din tabelul nr. 9 :<br />
Tabel nr. 9 : Plan monitorizare fauna<br />
GRUPARE<br />
TAXONOMICĂ<br />
Reptile<br />
Păsări cuibăritoare<br />
PLAN MONITORIZARE FAUNĂ<br />
SCOP<br />
1. Monitorizarea populațiilor <strong>de</strong> reptile<br />
prezente în cadrul amplasamentului;<br />
2. Minimizarea impactului pe durata<br />
activităților <strong>de</strong> amplasare a turbinelor<br />
prin organizarea durabilă a planului<br />
<strong>de</strong> construcție şi stabilirea <strong>de</strong> măsuri<br />
clare în cadrul acestuia;<br />
3. I<strong>de</strong>ntificarea habitatelor preferate şi<br />
conservarea acestora;<br />
1. Continuarea monitorizării răspândirii<br />
speciilor cuibăritoare în cadrul<br />
amplasamentului parcului eolian;<br />
OBSERVAȚII<br />
Datorită unei slabe<br />
reprezentativități a<br />
speciilor <strong>de</strong> reptile în<br />
cadrul amplasamentului,<br />
situația acestora nu va fi<br />
afectată <strong>de</strong> turbine, ținând<br />
cont şi <strong>de</strong> faptul că nu<br />
există nici o posibilitate <strong>de</strong><br />
interferență între acestera.<br />
Datorită amplasării<br />
parcului eolian, situația<br />
speciilor <strong>de</strong> păsări<br />
SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> 129
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Păsări <strong>de</strong> pasaj<br />
Păsări oaspeți <strong>de</strong><br />
iarnă<br />
Mamifere<br />
2. Monitorizarea etologiei speciilor <strong>de</strong><br />
păsări cuibăritoare atât pe perioada<br />
amplasării turbinelor cât şi pe<br />
perioada <strong>de</strong> funcționare;<br />
3. Planificarea etapelor <strong>de</strong> construcție a<br />
parcului eolian astfel încât să nu<br />
interfere cu perioada efectivă a<br />
cuibăritului acestor specii;<br />
4. Stabilirea unor condiții favorabile<br />
cuibăritului acestor specii prin<br />
asigurarea unor habitate potrivite şi<br />
minimizarea activităților antropice din<br />
zonă (păşunat, agricultură <strong>de</strong> tip<br />
intensiv, vânătoare etc.) .<br />
1. Monitorizarea dinamicii migrației în<br />
perimetrul parcului eolian cât şi<br />
zonele adiacente;<br />
2. Monitorizarea comportamentului<br />
speciilor <strong>de</strong> pasaj pe durata<br />
amplasării turbinelor precum şi pe<br />
durata funcționării lor, în ve<strong>de</strong>rea<br />
asigurării unor condiții optime <strong>de</strong><br />
pasaj.<br />
1. Monitorizarea <strong>de</strong>plasărilor sezoniere<br />
ale populațiilor <strong>de</strong> gâşte în sectorul<br />
lor <strong>de</strong> iernare;<br />
2. Asigurarea unor condiții optime<br />
pentru hrănirea şi odihna populațiilor<br />
<strong>de</strong> gâşte.<br />
1. Monitorizarea speciilor <strong>de</strong> mamifere<br />
rezi<strong>de</strong>nte precum şi a celor care pot<br />
tranzita amplasamentul parcului în<br />
căutarea hranei;<br />
2. Monitorizarea dinamicii migrației<br />
speciilor <strong>de</strong> chiroptere în cadrul<br />
amplasamentului;<br />
3. Asigurarea unor zone propice pentru<br />
hrănirea şi cuibăritul speciilor <strong>de</strong><br />
mamifere prezente în cadrul<br />
perimetrului parcului eolian.<br />
cuibăritoare se poate<br />
îmbunătăți prin<br />
implementarea unui<br />
program special <strong>de</strong><br />
protecție al acestora în<br />
perimetrul parcului eolian.<br />
Dinamica speciilor <strong>de</strong><br />
pasaj nu va fi afectată<br />
datorită implementării<br />
tuturor măsurilor ce vor fi<br />
luate în calcul, precum<br />
particularitățile <strong>de</strong><br />
dispunere a turbinelor,<br />
asigurarea unui iluminat<br />
corespunzător etc.<br />
Deoarece populațiile <strong>de</strong><br />
gâşte nu au fost<br />
i<strong>de</strong>ntificate în interiorul<br />
perimetrului parcului<br />
eolian, ci doar în zone<br />
adiacente din<br />
aproprierea lacului<br />
Razim, poate fi<br />
încurajată asigurarea<br />
unor condiții optime<br />
pentru odihna şi hrănirea<br />
lor în acele zone<br />
Datorită amplasării<br />
parcului eolian, situația<br />
speciilor <strong>de</strong> mamifere<br />
poate fi controlată relativ<br />
uşor prin stabilirea unor<br />
măsuri <strong>de</strong> protecție<br />
împotriva activităților <strong>de</strong><br />
vânătoare sau braconaj,<br />
precum şi prin<br />
asigurarea unor zone<br />
propice hrănirii şi<br />
cuibăririi lor.<br />
Programul <strong>de</strong> monitorizare al faunei <strong>de</strong> pe amplasamentul parcului eolian va fi<br />
coordonat şi implementat <strong>de</strong> către aceeaşi echipă <strong>de</strong> specialişti care a efectuat studiul<br />
faunistic până la această fază, în ve<strong>de</strong>rea asigurării preciziei şi continuității în colectarea şi<br />
interpretarea datelor. Datele ce vor fi colectate în cadrul programului <strong>de</strong> monitorizare sunt fie<br />
cantitative, legate <strong>de</strong> numărul <strong>de</strong> păsări care cuibăresc în permimetrul parcului eolian sau<br />
130 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
numărul <strong>de</strong> păsări care tranzitează parcul precum şi calitative cum ar fi numărul <strong>de</strong> specii<br />
prezente pe amplasament, modul <strong>de</strong> distribuție al populațiilor locale, dinamica migrației, studii<br />
ale etologice (ale comportamentului speciilor <strong>de</strong> păsări), toate aceste date colectate putând<br />
evi<strong>de</strong>nția situația exactă a speciilor <strong>de</strong> păsări din cadrul amplasamentului parcului eolian.<br />
Interpretarea acestor date va fi realizată ținând cont şi <strong>de</strong> datele obținute înaintea amplasării<br />
turbinelor eoliene astfel încât să se poată contura evoluția tabloului avifaunistic <strong>de</strong> la starea<br />
inițială la momentul funcționării parcului eolian. În urma prelucrării datelor, pentru indicatorii<br />
care vor prezenta o modificare negativă <strong>de</strong> peste 15% față <strong>de</strong> starea inițială i<strong>de</strong>ntificată (<strong>de</strong> ex.<br />
răstrângerea arealului <strong>de</strong> cuibărit, scă<strong>de</strong>rea efectivului <strong>de</strong> păsări, scă<strong>de</strong>rea numărului <strong>de</strong> specii<br />
etc. ) se vor stabili măsuri compensatorii <strong>de</strong> diminuare a impactului astfel încât să nu aibă loc o<br />
schimbare a tabloului faunistic.<br />
În cadrul programului <strong>de</strong> monitorizare, datele ce se vor colecta vor ține cont <strong>de</strong> diferitele<br />
grupuri taxonomice astfel încât să se poată elabora rapoarte <strong>de</strong> monitorizare in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte<br />
pentru fiecare din aceste grupuri, aşa cum sunt prezentate şi în tabelul <strong>de</strong> mai sus, astfel<br />
fiecare raport în parte fiind prezentat în momentul în care este finalizat, nefiind legat <strong>de</strong><br />
celelalte rapoarte ale altor grupuri taxonomice.<br />
131 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
12.REZUMAT FARA CARACTER TEHNIC AL INFORMATIEI FURNIZATE IN RAPORTUL<br />
DE MEDIU<br />
Conform HG nr. 1076/2004 privind evaluarea <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> a unor planuri/programe pentru<br />
Planul Urbanistic Zonal : “ CONSTRUIRE PARC EOLIAN , REABILITARE DRUMURI DE<br />
ACCES , RACORD ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE<br />
TRANSFORMARE “ intravilan oras <strong>Isaccea</strong>, ju<strong>de</strong>t TULCEA “ a fost intocmit prezentul <strong>Raport</strong><br />
<strong>de</strong> <strong>mediu</strong> . Pentru realizarea acestuia , conform cerintelor HG nr. 1076/2004 – Anexa nr.2 au<br />
fost organizate Grupuri <strong>de</strong> Lucru pentru i<strong>de</strong>ntificarea problemelor <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> .<br />
Observatiile /recomandarile/problemele ridicate <strong>de</strong> catre participanti au fost consemnate<br />
in Procesele verbale intocmite <strong>de</strong> reprezentantii APM Tulcea si pot fi consultate la sediul APM<br />
Tulcea, la titular si expertul <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> .<br />
Planul Urbanistic Zonal “ Construire parc eolian, reabilitare drumuri <strong>de</strong> acces, racord<br />
electric si racordare la SEN , construire statie <strong>de</strong> transformare , oras <strong>Isaccea</strong> , ju<strong>de</strong>t Tulcea”<br />
are ca scop analizarea conditiilor in care se poate construi un parc eolian pe un teren in<br />
suprafata totala <strong>de</strong> 871.300 mp, constituit din parcele separate, proprietate privata , conform<br />
actelor <strong>de</strong> proprietate , pentru care s-a eliberat Certificatul <strong>de</strong> urbanism nr.<br />
14/2069/17.03.2010.<br />
Parcul va inclu<strong>de</strong> 23 turbine eoliene , amplasate pe mai multe parcele cu functiunea <strong>de</strong><br />
teren arabil .<br />
In perimetrul studiat , pe proprietatile benefiaciarului se vor face propuneri pentru<br />
eoliene, tinand cont <strong>de</strong> retelele existente in zona si anume :<br />
-retea <strong>de</strong> antene <strong>de</strong> irigatii si canale majore pentru irigatii ;<br />
-retele <strong>de</strong> electricitate <strong>de</strong> 20 kV , 110 kV ,400kV, 700 kV, unele fiind <strong>de</strong>zafectate ;<br />
-statii <strong>de</strong> pompare pentru irigatii, <strong>de</strong>zafectate ;<br />
- retea <strong>de</strong> gaze.<br />
Zona <strong>de</strong> amplasament se situeaza astfel:<br />
la nord : teren arabil ,DJ22A, intravilan oras <strong>Isaccea</strong> ( aproximativ 800 m );<br />
la sud : teren arabil , padurea Niculitel<br />
la est : teren arabil<br />
la vest : izlaz impadurit , cariera SC Ben Ari Negev IND SRL .<br />
Amplasamentul parcului eolian nu se suprapune cu arii protejate , dar se afla in<br />
vecinatatea ROSCI0065 Delta Dunarii ( 2,3 km ) , ROSCI 0201 Podisul Nord Dobrogean ( 300<br />
m ) , ROSPA0031 Delta Dunarii si Complexul Razim-Sinoe ( 600 m ) si ROSPA0073 Macin-<br />
Niculitel ( 300 m ) .<br />
În urma cercetărilor arheologice <strong>de</strong> teren <strong>de</strong>sfăşurate în zona vizată <strong>de</strong> investiția S.C.<br />
<strong>Enel</strong> Green Power Romania S.R.L. au fost i<strong>de</strong>ntificați, inventariați şi georeferențiați un număr<br />
<strong>de</strong> 28 tumuli i 16 situri arheologice, i<strong>de</strong>ntificate prin existen a unor urme <strong>de</strong> activitate<br />
antropică i materiale arheologice la suprafa a solului.<br />
Pentru diminuarea zgomotului provocat <strong>de</strong> rotirea palelor turbinelor , producatorii au luat<br />
masuri <strong>de</strong> atenuare , astfel incat limita maxima superioara garantata la distanta <strong>de</strong> 40 m este<br />
<strong>de</strong> 50-60 dB(A). La distante mai mari <strong>de</strong> 300 m zgomotul produs <strong>de</strong> turbine se confunda cu<br />
zgomotul produs <strong>de</strong> vant. Avand in ve<strong>de</strong>re distanta dintre PUZ-ul supus aprobarii si limita<br />
132 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
intravilanului ( 357 m – intravilan oras <strong>Isaccea</strong> ) se preconizeaza ca nivelul zgomotului se va<br />
incadra in limitele impuse prin STAS.<br />
Amplasarea planului in vecinatatea ROSCI0201 Podisul Nord Dobrogean si<br />
ROSCI065 Delta Dunării nu va afecta habitatele si speciile <strong>de</strong> interes comunitar pentru care a<br />
fost <strong>de</strong>clarat , in nici o faza a realizarii acestuia , datorita faptului ca lucrarile <strong>de</strong> constructiemontaj<br />
a parcului eolian se va implementa pe terenuri agricole , proprietate particulara .<br />
Referitor la situl Natura 2000 ROSPA 0031 Delta Dunării şi Complexul Razim-Sinoie,<br />
acesta este reprezentativ pentru prezența unui număr consi<strong>de</strong>rabil <strong>de</strong> specii <strong>de</strong> păsări special<br />
adaptate şi strâns legate <strong>de</strong> ecosistemele acvatice. Habitatele acvatice prezente pe întreaga<br />
suprafață a Deltei Dunării asigură condiții optime pentru cuibăritul speciilor <strong>de</strong> păsări adaptate<br />
la astfel <strong>de</strong> condiții, motiv pentru care această zonă a fost <strong>de</strong>clarat sit SPA. Datorită faptului că<br />
în cadrul amplasamentului precum şi în zonele adiacente acestuia nu sunt prezente aceste<br />
habitate tipice din cadrul Deltei Dunării, amplasamentul este constituit în exclusivitate <strong>de</strong><br />
terenuri agricole sau alte habitate ari<strong>de</strong> nu este posibilă prezența speciilor <strong>de</strong> păsări<br />
caracteristice pentru situl Natura 2000 ROSPA 0031 Delta Dunării şi Complexul Razim-Sinoie.<br />
Facem precizarea ca pe amplasament exista numeroase retele electrice aeriene ( <strong>de</strong> 20<br />
kV, 110 kV, 400 kV si 700 kV ) , care traverseaza perimetrul viitorului parc eolian si care au<br />
<strong>de</strong>terminat ca pasarile prezente in zona sa aiba un comportament <strong>de</strong> adaptare la limitarile si<br />
restrictiile impuse <strong>de</strong> acestea .Numaru mare <strong>de</strong> retele electrice nu a influentat <strong>de</strong>terminant<br />
prezenta si comportamentul speciilor i<strong>de</strong>ntificate , unele dintre ele folosesc stalpii si conductorii<br />
LEA pentru repaus grauri ( Sturnus vulgaris – fig.37 ), ci observarea pra<strong>de</strong>i . Prezenta<br />
retelelor este anterioara <strong>de</strong>clararii siturilor ROSPA0073 Macin-Niculitel si ROSPA 0031 Delta<br />
Dunarii si Complexul Razim-Sinoe .<br />
Pentru ca planul propus spre avizare sa aiba un impact minim asupra avifaunei<br />
( datorita amplasarii acestuia in vecinatatea SPA0031 Delta Dunarii si Complexul Razim-<br />
Sinoe si ROSPA0073 Macin-Niculitel ) s-a ales o dispunere a turbinelor astfel incat sa nu<br />
fie creat un baraj in calea <strong>de</strong> migratie si nici un efect <strong>de</strong> palnie , care sa atraga pasarile in<br />
parcul eolian.<br />
Singurele cazuri când unele specii care cuibăresc în perimetrul <strong>de</strong>ltei pot fi observate în<br />
vecinătatea amplasamentului parcului eolian este atunci când acestea se află în migrație sau<br />
când se <strong>de</strong>plasează <strong>de</strong> la locurile <strong>de</strong> cuibărit la diferite locuri <strong>de</strong> hrănire (cum este cazul<br />
pelicanilor) sau <strong>de</strong> la un loc <strong>de</strong> hrănire la altul (cum este cazul speciilor din Fam. Ar<strong>de</strong>idae sau<br />
Anatidae), aceste <strong>de</strong>plasări fiind diurne şi efectuându-se la altitudini consi<strong>de</strong>rabile motiv pentru<br />
care impactul parcului eolian asupra lor este practic inexistent.<br />
Pentru a micsora cat mai mult gradul <strong>de</strong> afectare al solului s-a optat pentru varianta in<br />
care se reamenajeaza o suprafata mai mare <strong>de</strong> De , in <strong>de</strong>trimentul construirii drumurilor<br />
interne <strong>de</strong> acces.<br />
Se vor lua masuri <strong>de</strong> verificare permanenta a turbinelor in perioada in care acestea nu<br />
functioneaza , pentru ca acestea sa nu ofere condi ii propice pentru cuibăritul speciilor .<br />
Infrastructura/re eaua electrică din parcul eolian s-a optat a fi subterană pentru pentru<br />
diminuarea impactului asupra avifaunei.<br />
133 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
Evitarea iluminării turbinelor: Turbinele iluminate atrag speciile <strong>de</strong> păsări crescând riscul<br />
<strong>de</strong> coliziune 3 , <strong>de</strong> aceea se recomanda evitarea surselor <strong>de</strong> iluminat puternice, ce pot disturba<br />
migratia sau eratia <strong>de</strong> noapte a unor specii.<br />
Utilizarea <strong>de</strong> surse luminoase <strong>de</strong> intensitate scazuta ,cu vapori <strong>de</strong> sodiu ( din a carei<br />
lungime <strong>de</strong> unda lipseste radiatia UV ) pentru a se evita atragerea insectelor si implicit a<br />
speciilor <strong>de</strong> chiroptere care vin in urmarirea acestora . In acest mod se reduce impactul<br />
potential asupra speciilor <strong>de</strong> lilieci .<br />
Turnurile vor fi echipate cu sisteme <strong>de</strong> balizaj stroboscopic si ultrasonic cu actiune<br />
repelenta locala pentru speciile <strong>de</strong> pasari si lilieci .<br />
Implementarea prezentului plan va contribui la realizarea angajamentelor pe care<br />
Romania si le-a asumat prin Tratatul <strong>de</strong> a<strong>de</strong>rare la UE , in privinta producerii energiei din surse<br />
regenerabile . Astfel se va realiza obiectivul general <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> al politicii energetice din UE ,<br />
respectiv diminuarea emisiilor <strong>de</strong> CO2 si a altor gaze cu efect <strong>de</strong> sera, prin cresterea eficientei<br />
energetice si utilizarea surselor <strong>de</strong> energie regenerabila. Implementarea masurilor <strong>de</strong> realizare<br />
a obiectivului general <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> va avea si alte efecte pozitive , in special prin reducerea<br />
emisiilor <strong>de</strong> SO2, Nox, praf. Avantajul principal al utilizarii energiei eoliene este faptul ca pe<br />
perioada functionarii turbinelor emisia <strong>de</strong> substante poluante si gaze cu efect <strong>de</strong> sera in<br />
atmosfera este zero.<br />
3 Marquenie & van <strong>de</strong>r Laar, 2004; Karlsson 1983; Poot, 2004, Sterner, 2002; US Fish and Wildlife Service, 2003<br />
134 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
CONCLUZII :<br />
Utilizarea energiei eoliene a luat o foarte mare amploare în Uniunea<br />
Europeană. Pentru România, ca țară membră a U.E. ar trebui ca această problemă<br />
să fie abordată mai serios şi chiar insistent. Dacă înainte <strong>de</strong> 1989, utilizarea<br />
energiilor neconvenționale (aşa cum erau <strong>de</strong>numite atunci) constituia o problemă<br />
națională, în ultimii 19 ani, aceasta a fost neglijată. Cercetătorii care s-au ocupat <strong>de</strong><br />
această temă au accentuat mai mult problematica utilizării directe sau a posibilităților<br />
<strong>de</strong> stocare a energiei electrice pentru utilizarea ei în perioa<strong>de</strong>le <strong>de</strong> calm. Studiile<br />
efectuate până în 1989 au pus în evi<strong>de</strong>nță câteva tipuri <strong>de</strong> rotori care pot fi folosiți în<br />
funcție <strong>de</strong> regimul vânturilor, mai ales cei cu ax orizontal, multipal (mai mult <strong>de</strong> 3<br />
palete) sau cu ax vertical.<br />
Încadrarea României în target-ele stabilite pentru U.E. necesita eforturi<br />
susținute şi, mai ales, voință politică şi capacitate administrativă. După cum se ştie,<br />
capacitatea administrativă este domeniul cel mai <strong>de</strong>s criticat <strong>de</strong> U.E.<br />
• Construirea parcului eolian va contribui la realizarea angajamentelor pe care<br />
Romania si le-a asumat prin Tratatul <strong>de</strong> A<strong>de</strong>rare la Uniunea Europeana cu privire la<br />
procentul <strong>de</strong> energie obtinut din surse regenerabile.<br />
• Conform unui studiu PHARE , potentialul eolian al Romaniei este <strong>de</strong> cca 14.000 MW<br />
putere instalata , respectiv 23.000 GWh, productie <strong>de</strong> energie electrica pe<br />
an(potential total).<br />
• Consi<strong>de</strong>rand doar potentialul tehnic si economic amenajabil, <strong>de</strong> cca 2500 MW putere<br />
instalata , productia <strong>de</strong> energie electrica corespunzatoare ar fi <strong>de</strong> 6000 GWh ,ceea<br />
ce ar insemna 11% din productia totala <strong>de</strong> energie electrica a Romaniei. De subliniat<br />
sunt urmatoarele aspecte:<br />
– 6000 GWh se pot obtine prin ar<strong>de</strong>rea a 6,5 milioane tone carbune, 1,5 miliar<strong>de</strong><br />
mc gaz metan sau 1,2 milioane pacura , care ar elimina in atmosfera peste 7<br />
milioane tone <strong>de</strong> bioxid <strong>de</strong> carbon .Prin producerea aceleiasi cantitati <strong>de</strong> energie in<br />
centralele eoliene emisiile <strong>de</strong> bioxid <strong>de</strong> carbon ar fi ZERO.<br />
– 6000 GWh =1,2 milioane tone pacura =300 milioane dolari<br />
– 6000 GWh=7.500 locuri <strong>de</strong> munca permanente si inca pe atat locuri <strong>de</strong> munca<br />
temporare<br />
Energia eoliana este neutra din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al emisiilor <strong>de</strong> CO2 .<br />
Energia eoliana poate avea un impact redus la nivel national , dar foarte important<br />
pentru comunitatile locale , care se pot autosustine cu energia produsa pe plan local.<br />
Explorarea surselor locale <strong>de</strong> energie eoliana si constructia <strong>de</strong> infrastructura pentru<br />
utilizarea acestor resurse poate recurge la forta <strong>de</strong> munca locala si astfel va avea un<br />
impact pozitiv asupra economiei localitatilor.<br />
Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re biogeografic zona studiată este încadrată în Regiunea<br />
Stepică, iar din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re floristic face parte din Provincia Danubiano-pontică<br />
ceea ce înseamnă că flora este reprezentată <strong>de</strong> specii ierboase <strong>de</strong> climat uscat<br />
135 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
caracteristice stepei ponto-sarmatice şi specii caracteristice silvostepei.<br />
Amplasamentul studiat prin PUZ nu face parte din reteaua Natura 2000 .<br />
Elaboratorul <strong>Raport</strong>ului <strong>de</strong> Mediu propune emiterea <strong>de</strong> catre Agentia<br />
pentru Protectia Mediului Tulcea a Avizului <strong>de</strong> Mediu .<br />
136 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
BIBLIOGRAFIE :<br />
• Bavaru, A., Go<strong>de</strong>anu, S., Butnaru Gallia, Bogdan, A. 2007. Biodiversitatea si ocrotirea<br />
naturii. Edit. Aca<strong>de</strong>miei Romane, Bucuresti, p. 422-426.<br />
• Baboianu, G., Munteanu, I., Voloshkevych, O., Zhmud M., Fedorenko, V., Nebunu, A.,<br />
Munteanu, A. 2004. Obiectivele <strong>de</strong> management pentru conservarea diversitatii<br />
biologice si <strong>de</strong>zvoltare durabila. Cooperare transfrontiera in ariile naturale protejate din<br />
Delta Dunarii si Prutul <strong>de</strong> jos. Program TACIS, Edit. Dobrogea, Constanta, p. 25-27.<br />
• Bleahu, M. 2004. Arca lui Noe in secolul XXI. Ariile protejate si protectia naturii. Edit.<br />
National, Bucuresti, p. 355-374.<br />
• Ciochia, V. 1984. Dinamica si migratia pasarilor. Edit. Stiintifica si Enciclopedica,<br />
Bucuresti, p. 36-37.<br />
• Munteanu, D. 2006. The Danube Delta Avifauna, in Tudorancea, C., Tudorancea, M.,<br />
M. 2006. Danube Delta, Genesis and Biodiversity, Backhuys Publishers, Lei<strong>de</strong>n, The<br />
Netherlands, p. 367-398.<br />
• Vadineanu, A. 2000. Dezvoltarea durabila. Teorie si practica. Vol. I, Edit. Universitatii<br />
din Bucuresti, Bucuresti, p. 7.<br />
• ***. 1999. Strategia Nationala pentru Dezvoltare Durabila. Elaborat <strong>de</strong> Grupul <strong>de</strong><br />
Lucru constituit in baza H.G. 305/15.04.1999.<br />
• Ariile <strong>de</strong> Importanta Avifaunistica din Romania –Editie revizuita, Targu Mures , 2008<br />
• Mihai Petrescu –Dobrogea si Delta Dunarii –conservarea florei si habitatelor ,<br />
Tulcea, 2007<br />
• Victor Ciochia – Pasarile Dunarii <strong>de</strong> la izvoare pana la varsare , Ed. Pelecanus,<br />
Brasov , 2001<br />
• <strong>Raport</strong>ul <strong>de</strong> Stare a Mediului in Rezervatia Biosferei Delta Dunarii – 2007<br />
• MasterPlanul Rezervatiei Biosferei Delta Dunarii<br />
• Agence francaise <strong>de</strong> securite sanitaire <strong>de</strong> l’environnement et du travail -2006<br />
• Gui<strong>de</strong> <strong>de</strong> l’etu<strong>de</strong> d’impact sur l’environnement <strong>de</strong>s parcs eoliens<br />
137 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
• European Commision “ Wind Energy –the facts . Vol.4 : The Environment”,1999<br />
• Centrul <strong>de</strong> informare al Comisiei Europene –Energia eoliana , perspective, provocari,<br />
politici europene<br />
• Ghid generic privind evaluarea <strong>de</strong> <strong>mediu</strong> pentru planuri si programe , Ministerul<br />
Mediului si Dezvoltarii Durabile , noiembrie 2007<br />
• Ghid SEA pentru planuri si programe in domeniul energetic -Ministerul Mediului si<br />
Dezvoltarii Durabile , noiembrie 2007<br />
• <strong>Raport</strong>ul privind starea <strong>mediu</strong>lui in ju<strong>de</strong>tul Tulcea , Agentia pentru Protectia Mediului<br />
Tulcea , 2007<br />
• Strategia Energetica a Romaniei 2007-2020 , septembrie 2007<br />
• Strategia Nationala <strong>de</strong> Dezvoltare Durabila a Romaniei –Orizonturi 2013-2020-<br />
2030, Bucuresti , 2008<br />
• Educatie pentru <strong>mediu</strong> in contextul schimbarilor climatice-Manual pentru aplicatii ,<br />
ianuarie 2008<br />
• Managementul <strong>de</strong>seurilor generate <strong>de</strong> activitatea CN Transelectrica SA si solutii <strong>de</strong><br />
reducere a impactului acestora asupra <strong>mediu</strong>lui, ing. Mariana ILIE , Buletinul AGIR<br />
nr.1/2007 – ianuarie-martie<br />
• Revista winddirections – septembrie/octombrie 2007<br />
• Rapport sur la securite <strong>de</strong>s installations eoliennes –Juillet 2004<br />
• Avis du CSIF-CEM sur les effets <strong>de</strong>s radiofrequences sur LA BARRIERE HEMATO-<br />
ENCEFPHALIQUE<br />
• CHAMPS ELECTROMAGNETIQUE ET SANTE – note DE SYNTHESE NR.05/2001 FR.<br />
PARLEMENT<br />
• EUROPEEN-Direction generale <strong>de</strong> la recherche –DirectionA, STOAEvaluation <strong>de</strong>s<br />
chois scientifique et technologique<br />
• Auswirkungen regenerativer Energiegewinnung auf die biologische Vielfalt am<br />
Beispiel <strong>de</strong>r Vögel , dr. Hermann Hotker , Kai-Michael Thomsen, Heike Koster –Institut<br />
im NABU , <strong>de</strong>zember , 2004<br />
138 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
SITE-uri :<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
www.mileucentraal.nl.<br />
www.windpower.org<br />
www.bluelineenergy.ro<br />
www.anpm.ro<br />
www.mmdd.ro<br />
www.ddbra.ro<br />
www.energreen.ro<br />
www.vestas.com<br />
www.siemens.com<br />
www.clliperWind.com<br />
http://www.penelope-save.org<br />
139 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
ANEXE<br />
140 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
141 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
142 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>
PUZ –“ CONSTRUIRE PARC EOLIAN, REABILITARE DRUMURI DE ACCES , RACORD<br />
ELECTRIC SI RACORDARE LA SEN, CONSTRUIRE STATIE DE TRANSFORMARE “-<br />
extravilan oras <strong>Isaccea</strong> , jud. TULCEA<br />
_________________________________________________________________________<br />
143 SC ECO GREEN CONSULTING SRL elaborator <strong>Raport</strong> <strong>de</strong> <strong>mediu</strong>