Occidentul romanesc. nr. 48
Publicatia Occidentul Romanesc este adresata in special comunitatii de romani din Spania. Continutul editorial, de o foarte buna calitate, este pregatit de o echipa redactionala profesionista, sub conducerea directa a jurnalistului Michael Harrison Cronkite din CA – SUA. Alaturi de articole cu informatii practice si utile, oferim cititorilor nostrii si teme de interes si cultura generala, pregatite de jurnalisti romani din Spania, SUA, Romania si Australia. Printre rubricile permanente regasim: consultanta juridica, sfatul psihologului, traditii romanesti, bucatarie romaneasca, interviuri cu personalitati romane, pagina sportiva, informatii ale autoritatilor romane din Spania, stiri din Spania si din Romania. Ziarul este gratuit, Occidentul Romanesc ajungand direct in locurile frecventate de romanii din Spania, sau in care acestia au acces (consulate, primarii, rute de transport, locatii de magazine si afaceri romanesti din Spania, expedieri postale etc.)
Publicatia Occidentul Romanesc este adresata in special comunitatii de romani din Spania. Continutul editorial, de o foarte buna calitate, este pregatit de o echipa redactionala profesionista, sub conducerea directa a jurnalistului Michael Harrison Cronkite din CA – SUA. Alaturi de articole cu informatii practice si utile, oferim cititorilor nostrii si teme de interes si cultura generala, pregatite de jurnalisti romani din Spania, SUA, Romania si Australia. Printre rubricile permanente regasim: consultanta juridica, sfatul psihologului, traditii romanesti, bucatarie romaneasca, interviuri cu personalitati romane, pagina sportiva, informatii ale autoritatilor romane din Spania, stiri din Spania si din Romania. Ziarul este gratuit, Occidentul Romanesc ajungand direct in locurile frecventate de romanii din Spania, sau in care acestia au acces (consulate, primarii, rute de transport, locatii de magazine si afaceri romanesti din Spania, expedieri postale etc.)
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
occidentul <strong>romanesc</strong><br />
www.occidentul-<strong>romanesc</strong>.com Publicaţie lunară în limba română - ediţia de Spania<br />
Ziar<br />
GRATUIT<br />
Anul V - Nr. <strong>48</strong> / 24 pagini<br />
Februarie 2015<br />
<strong>Occidentul</strong> Românesc este o publicaţie independentă. Nu are niciun fel de afiliere politică sau religioasă!<br />
Campania<br />
„Noi susţinem Excelenţa”<br />
lansează o nouă acţiune de<br />
promovare a limbii române<br />
„Prin această acţiune dorim să venim în ajutorul profesorilor de limba română din Spania cu lucrări atractive<br />
şi interesante ca lectură pentru copiii români. Ziarul va fi expediat în câte exemplare va solicita fiecare...”<br />
Pagina 07<br />
Ministerul Fondurilor<br />
Europene: Trei apeluri de<br />
proiecte pentru sprijinirea<br />
românilor din diaspora<br />
„Ministrul Teodorovici<br />
punctează faptul că statul<br />
român are «obligaţia legală» de<br />
a folosi fondurile europene...”<br />
Pagina 06<br />
Dragoş Viorel Ţigău:<br />
Paşaportul CRDS nu este<br />
un paşaport spaniol<br />
„Principalul obiectiv al<br />
Ministerului de Externe este<br />
acela de a oferi în permanenţă<br />
sprijinul cetăţenilor români<br />
aflaţi în străinătate, astfel că...”<br />
Pagina 12-13<br />
Servicii consulare în<br />
provincia Alicante<br />
„Pe data de 28 februarie<br />
2015, o echipă a Consulatului<br />
R omâniei în Comunitatea<br />
Valenciană - Castellón de la<br />
Plana va oferi consultaţii,<br />
asistenţă şi servicii...”<br />
Pagina 04<br />
Legile „Big Brother”,<br />
r ediscutate la iniţiativa<br />
preşedintelui Klaus Iohannis<br />
„Un Comitet Operativ de<br />
S ecuritate Cibernetică va<br />
demara discuţiile cu p artidele<br />
parlamentare, serviciile<br />
secrete şi societatea civilă<br />
pentru a găsi formule ca noile<br />
acte normative să respecte<br />
drepturile şi...”<br />
Pagina 09<br />
El A380 de Emirates volará<br />
a partir de febrero entre<br />
Barcelona y Dubái<br />
„El gigante de los cielos, el<br />
Airbus A380, está a punto de<br />
operar en España. El próximo<br />
1 de febrero, la aerolínea<br />
Emirates incorporará uno...”<br />
Página 18
02 FEBRUARIE<br />
2015<br />
REPREZENTAREA<br />
DIPLOMATICĂ A ROMÂNIEI<br />
ÎN REGATUL SPANIEI<br />
Ambasada României în Spania • Adresa: Avenida de Alfonso<br />
XIII <strong>nr</strong>. 157, Madrid 28016, •Telefon: 0034/913 501 881 (5<br />
linii) •Fax: 0034/913 452 917 •Web: madrid.mae.ro •E-mail:<br />
secretariat@ embajadaderumania.es •Facebook: www.f acebook.<br />
com/ambasada.madrid •Probleme de muncă şi sociale: E-mail:<br />
agregado.trabajo@embajadaderumania.es •Birou de promovare<br />
economică şi comercială: E-mail: oficina.comercial@<br />
embajadaderumania.es<br />
Secţia Consulară a Ambasadei României la Madrid •Adresa:<br />
Avenida de la Albufera <strong>nr</strong>. 319, 28031 Madrid •Telefon: 0034/<br />
917 344 004 (5 linii) •Fax: 0034/914 165 025 • E-mail: contact@<br />
informatiiconsulare.ro • Program cu publicul: luni-joi 09:00-<br />
17:00, vineri 09:00-16:00 •Jurisdicţii consulare: León (León,<br />
Palencia, Burgos, Zamora, Valladolid, Soria, Salamanca, Avila,<br />
Segovia), Insulele Canare (Las Palmas, Santa Cruz de Tenerife)<br />
•Telefon de urgenţă: 0034/649 656 032 (doar pentru cazuri de<br />
deces sau accidente rutiere)<br />
Institutul Cultural Român Madrid •Adresa: Plaza de la<br />
Lealtad 3, entreplanta dcha. 28014 Madrid •Program cu publicul:<br />
10:00-17:00 •Telefon: 0034/917 589 566 •Fax: 0034/915<br />
590 135 •E-mail: icrmadrid@icr.ro<br />
Consulatul General al României la Barcelona •Adresa:<br />
Calle San Juan de la Salle 35 bis, 08022 Barcelona •Intrare<br />
pentru public: C/Alcoi 22, colţ cu C/San Juan de la Salle,<br />
Barcelona •Telefon: 0034/934 181 535, 0034/934 344 223 •Fax:<br />
0034/934 341 109 •E-mail: contact@ informatiiconsulare.ro,<br />
consuladogeneralenbarcelo@ telefonica.net •Site web: http://<br />
barcelona.mae.ro •Program cu publicul: luni-vineri 09:00-17:00<br />
(între orele 09:00-14:00 se primesc cererile pentru servicii consulare,<br />
între orele 15:30-16:30 se eliberează documentele solicitate)<br />
•Jurisdicţii consulare: Catalonia (Barcelona, Girona,<br />
Lerida, Tarragona), Insulele Baleare<br />
Consulatul General al României la Bilbao •Adresa: Plaza<br />
Circular <strong>nr</strong>. 4, etaj 1, <strong>48</strong>001 Bilbao •Telefon: 0034/944 245 177<br />
•Fax: 0034/944 245 405 •Email: contact@ informatiiconsulare.<br />
ro •Program cu publicul: luni-joi, 09:30-17:00 (09:30-14:00 se<br />
primesc solicitările pentru serviciile consulare, între orele 16:30-<br />
17:00 se eliberează documentele solicitate) •Telefon de urgenţă:<br />
0034/608 956 278 (pentru cazuri de deces sau accidente rutiere)<br />
•Jurisdicţii consulare: Galicia (La Coruña, Lugo, Pontevedra,<br />
Orense), Asturia, Cantabria, Ţara Bascilor (Alava, Guipuzcoa,<br />
Vizcaya), Navarra, La Rioja<br />
Consulatul României la Castellón de la Plana •Adresa: Avenida<br />
Valencia s/n, esquina Rambla de la Viuda, 12006 Castellón de la<br />
Plana •E-mail:contact@ informatiiconsulare.ro •Telefon: 0034/964<br />
212 446, 0034/964 203 331, 0034/964 216 172 •Fax: 0034/964<br />
257 053 •Site web: http://castellon.mae.ro/ •Telefon de urgenţă:<br />
0034/677 842 467 (numai pentru cazuri de deces, accidente sau<br />
alte situaţii de dificultate deosebită) •Program cu publicul: lunijoi:<br />
de la 09:00 la 13:30 (preluare documente; cererile pentru acte<br />
notariale se depun la ghişeu, fără excepţie, înainte de orele 13.00),<br />
de la 15:00 la 16:30 (eliberare acte); vineri: 09:00-11:30 (preluare<br />
documente; cererile pentru acte notariale se depun la ghişeu,<br />
fără excepţie, înainte de orele 11.00), 12:00-13:00 (eliberare acte),<br />
14:00-15:30 (oficiere căsătorii, probleme cetăţenie, audienţe etc.,<br />
cu programare), 15:30-16:30 vize (primire cereri de acordare a vizei<br />
de intrare în România, eliberare vize, cu programare); închis<br />
în zilele de sărbători legale din România. •Jurisdicţii consulare:<br />
Comunitatea Valenciană ( Valencia, Castellón, Alicante)<br />
Consulatul României la Ciudad Real • Adresa: Calle Mata 37,<br />
13004, Ciudad Real •Telefon informaţii consulare: 0034/926 226<br />
825 •E-mail: contact@informatiiconsulare.ro •Fax: 0034/926<br />
231 170 •Program cu publicul: luni-joi: 09:00-14:00 depunere<br />
documente pentru servicii consulare, 16:00-17:00 eliberarea<br />
actelor; vineri: 09:00-17:00 doar servicii programate (audienţe,<br />
oficieri casatorii, depuneri juramânt, penitenciare etc.)<br />
•Telefon de urgenţă: 0034/609 513 790 (doar pentru cazuri de<br />
arestare, deces sau accidente rutiere) •Jurisdicţii consulare: Comunitatea<br />
Castilia-La Mancha (Toledo, Ciudad Real, Albacete,<br />
Guadalajara, Cuenca), Extremadura (Caceres, Badajoz)<br />
Consulatul General al României la Sevilla •E-mail: contact@<br />
informatiiconsulare.ro •Telefon: 0034/954 233 243, 0034/954<br />
230 947, 0034/954 624 053 •Program cu publicul: luni-vineri,<br />
orele 09:30-14:00 pentru primirea solicitărilor, orele 15:30-<br />
16:30 pentru eliberarea documentelor •Telefon de urgenţă:<br />
0034/6<strong>48</strong> 212 169 (va fi utilizat strict pentru cazuri de urgenţă,<br />
accidente şi decese) •Jurisdicţii consulare: Andaluzia (Huelva,<br />
Cádiz, Málaga, Sevilla, Cordoba, Jaen, Granada), Regiunea<br />
Murcia, oraşele autonome Ceuta şi Melilla<br />
Consulatul României la Zaragoza •Adresa: Calle Camino de<br />
Las Torres 24, 50008 Zaragoza •Telefon: 0034/976 <strong>48</strong>1 429<br />
•Fax: 0034/976 <strong>48</strong>1 779 •E-mail: contact@informatiiconsulare.<br />
ro •Program cu publicul: luni-vineri, orele 09:00-14:00 depunere<br />
solicitări, orele16:30-17:00 eliberare documente •Telefon de<br />
urgenţă: 0034/663 814 474, numai pentru cazuri de accidente,<br />
decese •Jurisdicţii consulare: Aragón (Huesca, Zaragoza, Teruel)<br />
Viceconsulatul României la Almeria •Adresa: Carretera<br />
Huércal de Almería 46, 04009 Almería •Telefon: 0034/950<br />
625 963, 0034/950 624 769 •Fax: 0034/950 145 217 •E-mail:<br />
almeria@mae.ro<br />
Adrese şi informaţii utile<br />
Campania de promovare a valorilor<br />
româneşti din străinătate:<br />
„Noi susţinem Excelenţa”<br />
Proiectul „Noi susţinem<br />
Excelenţa” îşi propune să promoveze<br />
românii care prin pasiune<br />
şi dăruire fac performanţă<br />
în ţările lor de adopţie. Campania<br />
va face cunoscute atât<br />
rezultatele deosebite ale acestora<br />
cât şi eforturile care stau în<br />
spatele succesului lor.<br />
Pentru început, poveştile<br />
celor care au reuşit să facă<br />
performanţă în străinătate vor<br />
fi promovate prin intermediul<br />
unei platforme online şi o componentă<br />
de comunicare social<br />
media iar cele mai apreciate se<br />
vor publica în ediţiile tipărite<br />
<strong>Occidentul</strong> Românesc.<br />
FONDATORI:<br />
Kasandra Kalmann-Năsăudean<br />
Florin Valentin Barbu<br />
MARKETING:<br />
Michael H. Cronkite (CA-USA)<br />
REDACTOR ŞEF:<br />
Kasandra Kalmann-Năsăudean<br />
REDACTOR ROMÂNIA:<br />
Anca Gaia<br />
REDACTOR MADRID:<br />
Oana Moşniagu<br />
MANAGER PROIECT:<br />
Eduard Rudolf Roth (Baleares)<br />
SENIOR EDITOR:<br />
Dan Caragea (Portugalia)<br />
Letiţia Coza - Brad/România<br />
Puşa Roth (Bucureşti)<br />
COLABORATORI:<br />
Andra M. Gutierréz (Benidorm)<br />
Andrei Bodea K. Varble (CA/USA)<br />
Dan Luca (Bruxelles)<br />
Gabriela C. Sonnenberg (Spania)<br />
Dorim să ne implicăm activ<br />
în promovarea celor care fac<br />
performanţă, pentru că massmedia<br />
din România vorbeşte<br />
prea puţin despre românii de<br />
succes din străinătate: cercetători,<br />
profesori, medici, scriitori,<br />
poeţi, pictori, sportivi, avocaţi,<br />
oameni de afaceri deosebiţi şi<br />
despre eforturile şi sacrificiile<br />
pe care le depun pentru a excela<br />
în domeniile lor.<br />
Concurs de proză<br />
scurtă şi poezie<br />
Campania a lansat un concurs<br />
de proză scurtă şi poezie,<br />
la care pot participa atât români<br />
din străinătate cât şi din<br />
ţară, cu vârsta între 18 - 70 de<br />
ani. Cele mai valoroase lucrări<br />
vor fi publicate în diferite ziare<br />
şi reviste din străinătate, iar finaliştii<br />
vor fi selecţionaţi de un<br />
juriu de specialişti în perioada<br />
01 - 15 iunie 2015.<br />
Premiile constau în bani,<br />
iar trofeul concursului va fi o<br />
vacanţă de 7 zile într-o staţiune<br />
exotică de pe Costa Blanca<br />
(Coasta Albă) din Spania.<br />
Condiţii de participare:<br />
• Textele se trimit în perioada<br />
15 ianuarie - 15 mai 2015,<br />
la adresa de e-mail: redactia@<br />
occidentul-<strong>romanesc</strong>.com.<br />
Gerardo M. Bedoya (Spania)<br />
Irina G. Şova (CA/USA)<br />
Lucian Oprea (Colorado)<br />
Lorena G. Borrero (Spania)<br />
Mircea Fluieraş (Malága)<br />
Tiberiu Grădişteanu (Timişoara)<br />
Timeea Opreanu (Cluj-Napoca)<br />
Tudor Petruţ (CA/USA)<br />
Vasile Mureşan (Illinois/USA)<br />
Zoe Stoleru (Valencia)<br />
Redactor investigaţii - Cristian<br />
Ioanovics Guitars (Barcelona)<br />
• Sunt acceptate doar creaţiile<br />
proprii semnate cu numele<br />
real sau cu pseudonim.<br />
• Fiecare participant poate<br />
trimite trei poezii, o singură<br />
proză scurtă, de maximum patru<br />
pagini, însoţite de o fotografie<br />
şi de CV.<br />
• Lucrările pot fi numai poezii<br />
sau numai proză, exclusiv<br />
în limba română, în document<br />
word, font de 12, Times New<br />
Roman, A4, la un rând, obligatoriu<br />
cu diacritice şi fără<br />
imagini.<br />
Important: Nerespectarea<br />
acestor cerinţe duce la eliminarea<br />
lucrărilor din concurs!<br />
PUBLICITATE:<br />
Răzvan M. Ionescu (Spania)<br />
SPECIALIŞTI:<br />
Corina S. Hudgens – Medic terapeut<br />
Jeni Chiriac – Psiholog<br />
Marius Vili Sarbu – Avocat<br />
CONTACT:<br />
redactia@occidentul-<strong>romanesc</strong>.com<br />
publicitate@occidentul-<strong>romanesc</strong>.com<br />
www.occidentul-<strong>romanesc</strong>.com<br />
Depósito Legal: M-30588-2013<br />
Publicaţie independentă realizată şi editată<br />
de: El Occidente Rumano/Spania
Cuvânt înainte FEBRUARIE<br />
2015 03<br />
Întoarcerea armelor şi<br />
reorganizarea grupurilor clientelare<br />
Kasandra Kalmann-Năsăudean<br />
Redactor şef - <strong>Occidentul</strong><br />
Românesc<br />
Nu doar în România, ci<br />
chiar în „democraţiile consolidate”<br />
sau „istoric-originare”,<br />
dezvoltarea accelerată şi<br />
hipertrofierea serviciilor de<br />
informaţii este o caracteristică<br />
generală a secolului XX,<br />
susţinută şi motivată de miza<br />
confruntărilor războiului rece.<br />
După scurte momente de „derută<br />
ideologică”, tendinţa a<br />
fost reluată şi mai susţinut,<br />
odată cu era „războiului împotriva<br />
terorismului”, în care<br />
ne aflăm şi astăzi.<br />
Pentru a putea câştiga în<br />
„elasticitate operaţională” şi<br />
„eficienţă”, ocrotite politic<br />
sub toate guvernările, indiferent<br />
de culoarea politică, în<br />
Statele Unite, Marea Britanie<br />
sau Franţa, ca şi în România<br />
- ca să luăm numai aceste<br />
exemple -, serviciile de in-<br />
formaţii şi-au creat bucle prin care să poată evita temporar,<br />
sau chiar scurtcircuita permanent<br />
constrângerile democratice<br />
la care sunt constituţional,<br />
supuse.<br />
Stricteţea finanţării bugetare,<br />
spre exemplu, este ocolită<br />
larg prin mijloace şi scheme<br />
de „auto-finanţare”, finanţare<br />
gri sau de-a dreptul ilicită a<br />
operaţiilor. Implicarea politică<br />
a serviciilor de informaţii a<br />
crescut şi ea, folosind diferite<br />
pretexte şi metode, de la lupta<br />
împotriva terorismului, la cea<br />
împotriva corupţiei, cum este<br />
cazul în România sau în Italia.<br />
Tentaţia de a servi decidenţii<br />
istorică, ci o trăsătură care supravieţuieşte, excitată la<br />
intervale şi momente diferite,<br />
de contextul ori de acţiunile<br />
oamenilor puterii.<br />
Episoadele luptei pentru<br />
puterea de la Elysee, în Franţa<br />
ultimelor două decenii vorbesc<br />
mai mult decât convingător<br />
despre acelaşi tip de implicare<br />
politică a principalelor<br />
servicii de informaţii. În sfârşit,<br />
serviciile, dacă nu au scos<br />
complet din joc atunci au înlocuit<br />
în bună parte instituţiile<br />
civile, politice şi grilele lor<br />
responsabile de selecţia liderilor,<br />
mai ales pentru funcţiile<br />
la înalt nivel ale statului.<br />
un moment dat. Cu toate aces-<br />
tea, nu sunt puţine cazurile în<br />
care serviciile de informaţii<br />
au manifestat o largă lipsă de<br />
cooperare cu anumite administraţii<br />
sau guvernări, ori au<br />
contribuit la prăbuşirea lor<br />
politică.<br />
Mărturia tragică luată atât de<br />
uşor în deriziune, la noi, făcută<br />
de Preşedintele C onstantinescu<br />
la sfârşitul mandatului său, este<br />
mai mult decât concludentă.<br />
Serviciile de informaţii ştiu<br />
însă, la fel de bine, că aceşti deţinători<br />
ai puterii, mai devreme<br />
sau mai târziu, trebuie să cedeze<br />
locul altora, iar noii veniţi nu<br />
se mulţumesc doar să audă altă<br />
politici sau de a se ames-<br />
Acestea sunt motivele muzică, vor să ştie, pe deasu-<br />
teca în competiţia politică a<br />
cunoscut în SUA, spre exemplu,<br />
un maxim în epoca John<br />
Edgar Hoover, iar de atunci,<br />
în ciuda unor programe legislative<br />
menite să taie acest<br />
apetit, episoadele semnificative<br />
ale implicării serviciilor<br />
de informaţii în jocul politic,<br />
determinând logica şi forţând<br />
adesea mâna decidenţilor la<br />
cel mai înalt nivel, s-au repetat<br />
suficient de des pentru a şti<br />
că funcţia „politică” a acestor<br />
instituţii este nu doar o pată<br />
pentru care puterea reală de<br />
influenţare a deciziilor şi a<br />
decidenţilor politici care contează<br />
într-o societate deţinută<br />
de serviciile de informaţii în<br />
lumea democraţiilor post-moderne<br />
este uriaşă şi fără precedent<br />
în istoria modernă a<br />
spaţiului euro-atlantic.<br />
După regula „sfântă”, cine<br />
dă banul comandă muzica,<br />
serviciile ştiu că pentru binele<br />
lor trebuie să cânte partiturile<br />
care le sunt puse în faţă de cei<br />
care deţin puterea politică, la<br />
pra, de ce înainte s-a cântat mai<br />
cu foc o arie sau alta chiar dacă<br />
partitura a fost impusă de dirijor,<br />
pe unde au fost falsetele,<br />
dezacordurile, derapajele, de<br />
ce s-au produs ieşirile în decor,<br />
în care dulapuri stau ascunse<br />
scheletele predecesorilor.<br />
Acesta este momentul maxim<br />
al „vulnerabilităţii politice”<br />
pentru serviciile de<br />
informaţii. Aici ne aflăm şi<br />
noi astăzi în România, după<br />
schimbarea de echipă de la<br />
Palatul Cotroceni. Ce noimă<br />
au cele ce se întâmplă<br />
Metoda cea mai simplă la<br />
care recurg serviciile de informaţii<br />
pentru a trece hopul<br />
acestui maxim de expunere<br />
şi vulnerabilitate politică este<br />
„întoarcerea armelor” sau dacă<br />
preferaţi „schimbarea loialităţilor”.<br />
Nu vă faceţi griji, n-am<br />
inventat-o noi, nici pe asta!<br />
Englezii spun şi astăzi cu<br />
zâmbetul pe buze ca şi când<br />
ar fi o evidenţă de nivelul bunului<br />
simţ: „If you can’t beat<br />
them, join them”, ceea ce întro<br />
traducere alterată s-ar spune:<br />
„dacă nu-i poţi dovedi,<br />
atunci dă-te cu ei!”<br />
Decopertarea la vârf a celor<br />
două principale servicii<br />
de informaţii ale României,<br />
sunt rezultatul manevrelor<br />
prin care acestea şi-au pregătit<br />
momentul „întoarcerii<br />
armelor”.<br />
Rezultatele se vor vedea cât<br />
de curând dacă nu au început<br />
deja să se vadă. Culoarele<br />
DNA-ului şi ale altor instituţii<br />
ale Justiţiei vor fi spectaculos<br />
reechilibrate coloristic de<br />
galbenul pd-list al regimului<br />
Băsescu proporţional combinat<br />
cu roşul psd-ist dominant<br />
până de curând.<br />
Deşi nu sunt simple fapte<br />
diverse, importanţa acestor<br />
schimbări nu trebuie exagerată.<br />
Nu este vorba de vreo<br />
recalibrare a „statului de<br />
drept”, ci de o luptă pentru<br />
controlul puterii politice şi<br />
economice. De fapt, la fel de<br />
acerbă a fost confruntarea<br />
consecutivă alternanţei prezidenţiale<br />
ca şi în 1997 sau<br />
2005, dar acum, din diverse<br />
motive evenimentele sunt<br />
mult mai mediatizate.<br />
Însă, dincolo de spectacolul<br />
televizat şi de pasiunile politice<br />
pe care le poate provoca,<br />
ca de fiecare dată când există<br />
o alternanţă prezidenţială<br />
grupurile de clientelă se reorganizează<br />
şi încearcă să îşi<br />
maximizeze şansele.<br />
Vrând, nevrând, preşedintele<br />
Klaus Iohannis este<br />
prins în această ecuaţie de<br />
rezolvarea căreia va depinde<br />
în mare măsură succesul<br />
preşedinţiei sale. Pentru<br />
moment, zgomotul de fond<br />
este prea puternic, iar datele<br />
concrete prea puţine pentru<br />
a putea face o analiză rezonabilă<br />
a unui proces politic<br />
în plină dezvoltare.<br />
***<br />
TAROM: Din iunie zboruri<br />
Bucureşti - Valencia şi retur<br />
Compania naţională TAROM<br />
reintroduce zborurile directe<br />
Bucureşti- Valencia. Într-un<br />
comunicat transportatorul<br />
anunţă că va relua operarea<br />
acestor zboruri directe în perioada<br />
19 iunie-28 septembrie<br />
2015, cu o frecvenţă de<br />
2 ori pe săptămână. Cursele<br />
vor fi efectuate în zilele de<br />
vineri şi duminică după următorul<br />
orar:<br />
• vineri, duminică (retur<br />
sâmbătă, luni – red-eye flight)<br />
– RO431 OTP21:00-<br />
23:35VLC / RO432 VLC<br />
00:25- 04:50OTP<br />
Biletele pentru noile zboruri<br />
au fost deja puse în<br />
vânzare la preţuri pornind<br />
de la 143 de euro/persoană/<br />
segment, cu toate taxele incluse,<br />
la achiziţionarea de<br />
pe site.<br />
TAROM vă oferă şi servicii<br />
de catering la bord dar şi<br />
transport gratuit al bagajului<br />
de cală în limita maximă de<br />
23 kg (1 bagaj pentru Clasa<br />
Economy; 3 bagaje pentru<br />
Clasa Business)+10 kg bagaj<br />
de mână.
04 FEBRUARIE<br />
2015<br />
Servicii consulare în<br />
provincia Alicante<br />
De interes<br />
Pe data de 28 februarie<br />
2015, o echipă a Consulatului<br />
României în Comunitatea<br />
Valenciană - Castellón de la<br />
Plana va oferi consultaţii, asistenţă<br />
şi servicii consulare pentru<br />
cetăţenii români rezidenţi în<br />
provincia Alicante.<br />
Programul de derulare a activităţii<br />
este între orele 10:30 şi<br />
16:30.<br />
Vor fi asigurate următoarele<br />
categorii de servicii consulare:<br />
• înscrieri acte de stare civilă:<br />
certificate de naştere, căsătorie,<br />
deces, inclusiv traducerile şi legalizările<br />
aferente acestora;<br />
• servicii consulare notariale:<br />
autentificare procuri şi declaraţii,<br />
eliberare de inscripţii consulare<br />
etc;<br />
• preluare de cereri de verificare<br />
a permiselor auto româneşti<br />
(verificarea şi emiterea certificatelor<br />
se vor face numai la<br />
sediul consulatului);<br />
• eliberare titluri de călătorie<br />
şi declaraţii de călătorie pentru<br />
minori: pentru titlul de călătorie,<br />
este obligatorie prezenţa<br />
solicitantului în vârstă de peste<br />
14 ani; sub această vârstă, rinţii /părintele /reprezentantul<br />
pălegal<br />
trebuie să prezinte o fotografie<br />
tip paşaport care să conţină<br />
imaginea facială a minorului<br />
şi să respecte câteva condiţii<br />
minime: fără ochelari, cu o<br />
expresie a feţei firească, ochii<br />
deschişi, privirea spre cameră,<br />
imaginea facială să ocupe 70-<br />
80% din suprafaţa fotografiei,<br />
capul şi faţa descoperite; (SE<br />
VA EVITA ÎMBRĂCĂMIN-<br />
TEA DE CULOARE ALBĂ,<br />
GALBENĂ SAU ALTE CU-<br />
LORI DESCHISE);<br />
• consultaţii pe teme consulare.<br />
IMPORTANT! Nu se preiau<br />
cereri de eliberare a paşapoartelor;<br />
procedura presupune prezenţa<br />
obligatorie a solicitantului<br />
la sediul din Castellón al consulatului.<br />
• Locul desfăşurării activităţilor:<br />
Centro Social Gastón<br />
Castelló, Calle Del Pino Santo<br />
1, Alicante (zona Parque<br />
Público Lo Morant, pe latura<br />
Calle de Lugo).<br />
Accesul se face numai în<br />
baza programării obţinute per-<br />
sonal, nu prin intermediari,<br />
de la Consulatul României la<br />
Castellón, astfel:<br />
- prin e-mail: secretariat@<br />
consulatcastellon.e.telefonica.<br />
net (cu menţionarea numărului<br />
de telefon mobil unde solicitantul<br />
poate fi contactat);<br />
- prin fax: 964 257 053 (cu<br />
menţionarea numărului de telefon<br />
mobil unde solicitantul<br />
poate fi contactat);<br />
- prin telefon la unul din<br />
numerele: 964 216 172, 964<br />
212 446, 964 203 331 (formaţi<br />
„0” după ce se conectează<br />
ghidul-robot telefonic).<br />
Viitorii solicitanţi de servicii<br />
consulare sunt rugaţi să<br />
menţioneze în cerere: numele<br />
şi prenumele, tipul de serviciu<br />
consular solicitat, localitatea/<br />
provincia de domiciliu sau<br />
rezidenţă în Spania, un număr<br />
de telefon mobil sau o adresă<br />
de e-mail pentru contact.<br />
Pentru acte necesare, taxe<br />
consulare şi alte informaţii, accesaţi<br />
pagina de servicii consulare<br />
la adresa: http://castellon.<br />
mae.ro/node/832.<br />
Secţia Consulară Madrid:<br />
Consulatele itinerante ce se vor<br />
desfăşura în 2015<br />
Consulat itinerant în<br />
Palma de Mallorca<br />
Pentru a veni în sprijinul<br />
cetăţenilor români din Insulele<br />
Canare şi Comunitatea Autonomă<br />
Castilla y León, Secţia<br />
Consulară a Ambasadei României<br />
la Madrid va organiza<br />
în cursul anului 2015 o serie<br />
de consulate itinerante, după<br />
următorul calendar:<br />
• 12, 13, 14 martie 2015 – consulate<br />
itinerante în León şi<br />
Valladolid<br />
- la León se va desfăşura la<br />
adresa Salón de los Reyes/<br />
Edificio Consistorial de<br />
San Marcelo, Plaza de San<br />
Marcelo 3, León;<br />
- la Valladolid se va organiza<br />
la adresa Centro Cívico<br />
Integrado Zona Este, Pza.<br />
Biológo Jose A ntonio<br />
Valverde, 1, 47012, Valladolid.<br />
• 23, 24, 25, 26 martie 2015<br />
– consulate itinerante în<br />
Tenerife şi Las Palmas de<br />
Gran Canaria<br />
- în Tenerife se va organiza<br />
la adresa C/ Gran Bretaña<br />
38660 Costa Adeje Tenerife;<br />
- în Las Palmas se va organiza<br />
la adresa C/Timanfaya<br />
3B (Vecindario) - la biserica<br />
românească.<br />
• 12, 13, 14 noiembrie 2015 -<br />
consulate itinerante în León<br />
şi Valladolid<br />
- la León se va desfăşura la<br />
adresa Salón de los Reyes<br />
/ Edificio Consistorial de<br />
San Marcelo, Plaza de San<br />
Marcelo 3, León;<br />
- la Valladolid se va organiza<br />
la adresa Centro Cívico<br />
Integrado Zona Este, Pza.<br />
Biológo Jose Antonio<br />
V alverde, 1, 47012, Valladolid.<br />
• 23, 24, 25 noiembrie 2015<br />
- consulate itinerante în<br />
Tenerife şi Las Palmas de<br />
Gran Canaria<br />
- în Tenerife se va organiza<br />
la adresa C/ Gran Bretaña<br />
38660 Costa Adeje Tenerife;<br />
- în Las Palmas se va organiza<br />
la adresa C/Timanfaya<br />
3B (Vecindario) - la biserica<br />
românească.<br />
Vor fi oferite următoarele<br />
servicii consulare: acte notariale<br />
(procuri, declaraţii, adeverinţe<br />
consulare), înscrieri<br />
de certificate de stare civilă<br />
(naştere, căsătorie sau deces),<br />
titluri de călătorie, eliberări de<br />
paşapoarte.<br />
Din motive exclusiv tehnice,<br />
nu se vor putea primi solicitări<br />
de paşapoarte. Secţia Consulară<br />
va anunţa cu suficient<br />
timp înainte coordonatele de<br />
contact şi data de la care se vor<br />
primi programări pentru solicitarea<br />
serviciilor consulare.<br />
În perioada 20-21 februarie<br />
2015, Consulatul General al<br />
României la Barcelona organizează<br />
un nou consulat itinerant<br />
în Palma de Mallorca.<br />
Activitatea cu publicul<br />
se va desfăşura la Casal<br />
de I nmigrantes, C/Eusebio<br />
Estada, <strong>nr</strong>. <strong>48</strong>, Palma de<br />
Mallorca, conform următorului<br />
program:<br />
• 20 februarie 2015, între orele<br />
10.00 - 18.00 se vor prelua<br />
cererile;<br />
• 21 februarie 2015, între orele<br />
11.00 - 14.00 se vor elibera<br />
documentele, făcând referire în<br />
mod special la actele notariale.<br />
Important!<br />
Activitatea se va desfăşura<br />
numai pe bază de programare<br />
prealabilă, ceea ce presupune<br />
să vă adresaţi în mod direct<br />
consulatului până cel mai târziu<br />
la data de 15.02.2015, pentru a<br />
solicita o programare pentru<br />
serviciul consular dorit.<br />
Solicitările se fac<br />
la adresa de email<br />
consuladogeneralenbarcelo@<br />
telefonica.net, sau pe fax la <strong>nr</strong>.<br />
934 341 109.<br />
Dacă utilizaţi faxul, este<br />
absolut necesar să comunicaţi<br />
şi un număr de telefon la care<br />
puteţi fi contactaţi dacă este<br />
necesar.<br />
În cazul în care este vorba<br />
de un act notarial cu un mandat<br />
complex sau de întindere,<br />
este absolut necesar să se aducă<br />
modelul în format electronic<br />
iar cei care doresc procuri pentru<br />
acte de identitate trebuie să<br />
fie deja în posesia fotografiilor<br />
necesare.<br />
Nu se acceptă fotografiile<br />
care nu corespund criteriilor<br />
legale!<br />
Cererile care nu respectă<br />
aceste condiţii nu vor fi luate<br />
în considerare!<br />
Din motive organizatorice,<br />
nu se vor face niciun fel de excepţie<br />
de la regula programării.<br />
Pentru efectuarea serviciului<br />
consular dorit, este absolut necesar<br />
să deţineţi acte de identitate<br />
româneşti valabile şi să<br />
aveţi copii după absolut toate<br />
documentele.<br />
Nu se preiau cereri pentru<br />
paşaport!
06 FEBRUARIE<br />
2015<br />
De interes<br />
Ministerul Fondurilor Europene: Trei apeluri de<br />
proiecte pentru sprijinirea românilor din diaspora<br />
Ministerul Fondurilor<br />
Europene (MFE), prin<br />
Autoritatea de Management<br />
a Programului Operaţional<br />
Sectorial Dezvoltarea<br />
Resurselor Umane (POS<br />
DRU), supune consultării publice<br />
documentele necesare<br />
pentru lansarea a trei apeluri<br />
de proiecte pentru sprijinirea<br />
românilor din diaspora, informează<br />
un comunicat de presă<br />
al MFE.<br />
Potrivit sursei citate, ministrul<br />
Fondurilor Europene,<br />
Eugen Teodorovici, explică<br />
faptul că cele trei proiecte<br />
care vizează românii din diaspora<br />
sunt „Formare profesională<br />
continuă pentru angajaţi”,<br />
„Români antreprenori<br />
în Europa” şi „Prevenirea<br />
şi corectarea fenomenului de<br />
părăsire timpurie a şcolii”.<br />
„Vom lansa trei apeluri<br />
prin care dorim să le oferim<br />
sprijin românilor care muncesc<br />
în afara ţării, pe trei căi<br />
distincte. O dată, prin cursuri<br />
de formare profesională continuă<br />
care au menirea să îi ajute<br />
să se adapteze, mai repede şi<br />
mai bine, specificităţilor culturii<br />
şi economiei statelor de rezidenţă.<br />
Apoi, îi vom sprijini financiar<br />
pe românii care vor să<br />
se lanseze în antreprenoriat, în<br />
afara ţării şi nu îi uităm nici pe<br />
care şi-au lăsat aici familiile.<br />
Am gândit un program de tipul<br />
„şcoală după şcoală pentru<br />
copii şcolari şi preşcolari care<br />
au cel puţin un părinte plecat<br />
în străinătate”, a declarat ministrul<br />
Fondurilor Europene,<br />
Eugen Teodorovici.<br />
Ministrul Fondurilor<br />
Europene punctează, totodată,<br />
faptul că statul român are<br />
„obligaţia legală” de a folosi<br />
fondurile europene care revin<br />
României şi pentru românii<br />
din afara graniţelor.<br />
„Sunt milioane de români<br />
care trăiesc în afara graniţelor<br />
ţării. Mulţi au devenit cetăţeni<br />
ai altor state, însă naţionalitatea<br />
va rămâne pentru totdeauna<br />
parte a identităţii lor. Vor<br />
rămâne români pentru tot restul<br />
vieţii, iar statul român are<br />
obligaţia legală şi morală să<br />
guverneze şi în numele lor. Pe<br />
cale de consecinţă, fondurile<br />
europene de care beneficiază<br />
România sunt destinate inclusiv<br />
românilor din diaspora”,<br />
mai spune Teodorovici în comunicatul<br />
de presă.<br />
Astfel, în cadrul viitorului<br />
apel „Formare profesională<br />
continuă pentru angajaţi”, va<br />
fi acordat sprijin pentru participarea<br />
la cursuri de formare<br />
profesională continuă în vederea<br />
obţinerii unei calificări<br />
sau pentru creşterea nivelului<br />
de calificare, inclusiv asigurarea<br />
costurilor de transport,<br />
hrană pe durata desfăşurării<br />
formării, dar şi stimulente<br />
menite să îmbunătăţească par-<br />
ticiparea eficientă a acestora.<br />
Prin intermediul apelului<br />
„Români antreprenori<br />
în Europa” vor fi finanţate<br />
proiecte care vor sprijini activităţi<br />
de asistenţă pentru ca<br />
românii care trăiesc în afara<br />
ţării să înceapă o afacere pe<br />
cont propriu.<br />
În acelaşi timp, în cadrul<br />
apelului „Prevenirea şi corectarea<br />
fenomenului de pără-<br />
sire timpurie a şcolii” vor fi<br />
sprijinite, în primul rând, activităţi<br />
de tipul „şcoală după<br />
şcoală” (în special cursuri<br />
de alfabetizare şi de formare<br />
a abilităţilor numerice etc.),<br />
dar şi furnizarea de programe<br />
flexibile de educaţie de tip „a<br />
doua şansă”, care urmăresc<br />
dobândirea competenţelor de<br />
bază şi dezvoltarea abilităţilor<br />
personale pentru cei care părăsesc<br />
timpuriu sau abandonează<br />
şcoala.<br />
Copiii cu părinţi plecaţi la<br />
muncă în străinătate trebuie<br />
să reprezinte minimum 50%<br />
din totalul grupului ţintă asumat<br />
la nivel de proiect.<br />
Ghidurile supuse consultării<br />
publice au fost elaborate în<br />
colaborare cu Departamentul<br />
Politici pentru Relaţia cu<br />
Românii de Pretutindeni.<br />
Potrivit comunicatului de<br />
presă, Ministerul Fondurilor<br />
Europene aşteaptă propuneri<br />
şi sugestii pe marginea documentelor<br />
lansate în consultare<br />
publică până la data de 10<br />
februarie 2015, ora 12.00, la<br />
adresa de e-mail: consultareGSCS@fonduri-ue.ro.<br />
Documentele<br />
menţionate sunt<br />
publicate pe site-ul Ministerului<br />
Fondurilor Europene.<br />
DPRRP: Deschiderea sesiunii de finanţare pentru anul 2015<br />
Ministerul Afacerilor<br />
Externe - Departamentul<br />
P olitici pentru Relaţia cu<br />
Românii de Pretutindeni<br />
(DPRRP) organizează în<br />
perioada 26 ianuarie 2015 -<br />
24 februarie 2015 sesiunea<br />
de depunere a cererilor de<br />
finanţare pentru proiectele<br />
destinate sprijinirii activităţii<br />
românilor de pretutindeni.<br />
Asociaţiile, fundaţiile,<br />
organizaţiile, instituţiile,<br />
persoanele fizice autorizate,<br />
precum si persoanele<br />
juridice din strainatate şi<br />
din România, legal constituite<br />
pot depune cererile de<br />
finanţare, fie personal, fie<br />
prin corespondenţă recomandată<br />
sau curier la sediul<br />
Departamentului Politici<br />
pentru Relaţia cu Românii<br />
de Pretutindeni, B-dul.<br />
Primăverii, <strong>nr</strong>. 22, sector 1,<br />
cod poştal 011972, Bucureşti,<br />
România.<br />
Cererile de finanţare trebuie<br />
să respecte coordonatele<br />
stabilite de Ghidul de<br />
finanţare publicat pe pagina<br />
de internet a DPRRP (www.<br />
dprp.gov.ro), precum şi ter-<br />
menul limită de depunere: 24<br />
februarie 2015 (data poştei).<br />
Cererile trimise după această<br />
dată nu sunt eligibile.<br />
Anunţul privind rezultatul<br />
selecţiei de proiecte şi<br />
respectiv, lista beneficiarilor<br />
finanţărilor nerambursabile,<br />
va fi publicat pe pagina<br />
de internet a DPRRP, www.<br />
dprp.gov.ro.
Acţiune de<br />
promovare a limbii<br />
române şi a tradiţiilor<br />
româneşti<br />
Comunitate FEBRUARIE<br />
2015 07<br />
Din campania „Noi susţinem<br />
Excelenţa” face parte şi<br />
o acţiune amplă de promovare<br />
a limbii române şi a tradiţiilor<br />
româneşti, organizată de echipa<br />
redacţională a publicaţiei<br />
<strong>Occidentul</strong> Românesc în colaborare<br />
cu prof. Letiţia Coza,<br />
Sabadell Atlantico şi compania<br />
americană JeTT Media Group.<br />
În paginile publicaţiei<br />
noastre există un spaţiu dedicat<br />
copiilor români din Spania<br />
şi nu numai, unde, pentru fiecare<br />
ediţie, doamna profesor<br />
donează, din scrierile sale,<br />
fragmente dedicate copiilor,<br />
respectiv, poezii şi integrame.<br />
Începând cu ediţia din luna<br />
martie vom avea un alt grup de<br />
integrame şi poezii dăruite copiilor<br />
de naţionalitate română<br />
din Spania de aceeaşi autoare.<br />
Acest gen de colaborare<br />
nu are niciun fel de implicare<br />
financiară din partea profesorilor<br />
sau a altor persoane. Este<br />
un dar, în semn de preţuire<br />
şi apreciere, pentru copiii şi<br />
profesorii români, din partea<br />
doamnei profesor şi a echipei<br />
redacţionale <strong>Occidentul</strong><br />
Românesc.<br />
Prin această acţiune dorim<br />
să venim în ajutorul profesorilor<br />
de limba română din<br />
Spania cu lucrări atractive şi<br />
interesante ca lectură pentru<br />
copiii români. Ziarul va fi expediat<br />
în câte exemplare va<br />
solicita fiecare profesor, astfel<br />
încât toţi copiii să lucreze<br />
direct pe pagina dedicată lor.<br />
Mult succes tuturor!<br />
Asociaţia Alma Rumana din Valencia:<br />
Invitaţie la confecţionat mărţişoare<br />
“Scopul purtării Mărţişorului este să-ţi apropii soarele, purtându-i<br />
cu tine chipul. Printr-asta te faci prieten cu soarele, ţi-l<br />
faci binevoitor să-ţi dea ce-i stă în putere, mai întâi frumuseţe ca<br />
a lui, apoi veselie şi sănătate, cinste, iubire şi curăţie de sufl et!<br />
Ţăranii pun copiilor mărţişoare ca să fi e curaţi ca argintul şi să<br />
nu-i scuture frigurile, iar fetele zic că-l poartă ca să nu le ardă<br />
soarele şi cine nu le poartă are să se ofi lească.”- George Coşbuc<br />
Pentru cei visători,<br />
Mărţişorul încă mai are o putere<br />
magică a bucuriei de a darui.<br />
Pentru ei, dar şi pentru copiii<br />
lor, Asociaţia Alma Rumana –<br />
Suflet românesc din Valencia<br />
organizează în perioada: 7, 14<br />
şi 28 februarie, ateliere de artă<br />
aplicativă în apropierea zilelor<br />
de Mărţişor.<br />
Organizatorii doresc să<br />
acorde o nuanţă modernă<br />
vechii tradiţii de a oferi în<br />
dar mărţişoare în prima zi a<br />
primăverii, desfăşurând lecţii<br />
de creaţie pentru copiii,<br />
dar şi pentru adulţi dornici<br />
să ofere o surpriză plăcută<br />
celor dragi, fiecare depunând<br />
în migăloasa dar captivanta<br />
muncă propriile inspiraţii şi<br />
talent pentru confecţionarea<br />
unui mărţişor.<br />
Acţiunea se va finaliza<br />
cu un concurs premiindu-se<br />
cele mai originale şi mai frumoase<br />
mărţişoare. Organizatorii<br />
sunt convinşi că aceste<br />
întâlniri vor deveni tradiţie<br />
şi vor aduna în fiecare an<br />
cât mai mulţi amatori ai vechilor<br />
tradiţii ale poporului<br />
român.<br />
Atelierele se vor desfăşura<br />
la sediul asociaţiei din<br />
Calle Platanos <strong>nr</strong>. 6, Valencia.
08 FEBRUARIE<br />
2015<br />
Actualitate<br />
DNA cere aviz<br />
pentru arestarea<br />
Elenei Udrea<br />
Direcţia Naţională<br />
Anticorupţie cere aviz de la<br />
Camera Deputaţilor pentru<br />
arestarea preventivă a<br />
Elenei Udrea, fost ministru<br />
al Dezvoltării Regionale şi<br />
T urismului, după ce procurorii<br />
au extins urmărirea penală pe<br />
numele ei şi pentru luare de<br />
mită, în dosarul „Gala Bute”.<br />
Procurorul şef al Direcţiei<br />
Naţionale Anticorupţie,<br />
Codruţa Kovesi, a transmis procurorului<br />
general al Parchetului<br />
Înaltei Curţi de Casaţie şi<br />
Justiţie referatul cauzei, în vederea<br />
sesizării Camerei Deputaţilor,<br />
pentru formularea cererii de<br />
efectuare a urmăririi penale faţă<br />
de Elena Udrea.<br />
De asemenea, referatul cauzei<br />
a fost trimis şi ministrului<br />
Justiţiei, pentru a cere preşedintelui<br />
Camerei Deputaţilor<br />
încuviinţarea arestării preventive<br />
a deputatului Elena Udrea,<br />
pentru săvârşirea infracţiunilor<br />
de abuz în serviciu, tentativă la<br />
folosirea de documente ori declaraţii<br />
false, inexacte sau incomplete<br />
pentru obţinerea pe<br />
nedrept de fonduri din bugetul<br />
Uniunii Europene, folosire a<br />
influenţei în scopul obţinerii<br />
de foloase necuvenite şi luare<br />
de mită.<br />
Faptele au legătură cu atribuirea<br />
şi folosirea, presupus ilegale,<br />
a fondurilor din patrimoniul<br />
M inisterului Dezvoltării<br />
Regionale şi Turismului în perioada<br />
2010 - 2012.<br />
Ion Ţiriac:<br />
Despre Băsescu,<br />
Iohannis şi arestările<br />
lui V ideanu şi Sârbu<br />
Omul de afaceri Ion<br />
Ţiriac spune, în contextul acţiunilor<br />
Justiţiei din ultimele<br />
săptămâni, că aceasta nu mai<br />
depinde de politicieni şi că<br />
vinovaţii în aceste cazuri trebuie<br />
să restituie banii, dar să<br />
fie judecaţi la comercial, nu la<br />
penal.<br />
„După 25 de ani, să ai<br />
vânătoarea după criminali<br />
pe care o ai astăzi (...), care<br />
nu sunt de fapt criminali, niciunul<br />
n-ar trebui judecaţi la<br />
penal, ar trebui judecaţi la<br />
comercial, ca să plătească.<br />
În primul rând, pe mine m-ar<br />
interesa să iau banii înapoi<br />
pe care i-au delapidat - statul<br />
şi pe mine, plătitor de taxe...<br />
asta, cu amendă la amendă<br />
la amendă, şi pe urmă vedem<br />
noi despre ce e vorba, pentru<br />
că, altfel, trebuie să plătesc<br />
şi puşcăria. Legea există în<br />
toate ţările lumii ăsteia, mai<br />
mult sau mai puţin aplicată,<br />
la noi trebuie aplicată legea<br />
de la A la Z. Ce s-ar fi întâmplat<br />
dacă în 1994, ‚ 95, ar fi<br />
luat trei din ăştia Şi în penal,<br />
nu în comercial, ca să se<br />
înveţe Şi le dădea la unul 3<br />
ani, la unul 5 ani, la unul 10<br />
ani Câţi mai erau astăzi Îi<br />
numărai pe o mână. Aşa, azi<br />
este o vânătoare care nu e în<br />
regulă”, a spus Ion Ţ iriac,<br />
într-un interviu acordat Digi<br />
24.<br />
Bica îl acuză pe Coldea că i-a cerut să reanalizeze<br />
situaţia lui Tender, care avea anum ite contracte<br />
Alina Bica a declarat la<br />
ICCJ că Florian Coldea, primadjunctul<br />
SRI pe atunci, i-a<br />
cerut să reanalizeze situaţia<br />
lui Ovidiu Tender, în dosarul<br />
Carom, dată fiind poziţia în<br />
Africa a acestuia din urmă şi<br />
contractele pe care urma să le<br />
deruleze, arată instanţa în motivarea<br />
deciziei de arestare.<br />
Judecătorul ICCJ de drepturi<br />
şi libertăţi Horia Şelaru,<br />
care a dispus arestarea preventivă<br />
într-un al doilea dosar<br />
în cazul Alinei Bica, redă, în<br />
motivarea deciziei, declaraţia<br />
fostei şefe a DIICOT, dată la<br />
momentul judecării propunerii<br />
de arestare.<br />
Astfel Bica a arătat în faţa<br />
instanţei că Florian Coldea<br />
i-ar fi cerut să „reanalizeze”<br />
situaţia lui Tender, în dosarul<br />
Rafo-Carom, instrumentat de<br />
ea.<br />
„Am fost chemată de<br />
domnul Coldea Florian, prim<br />
adjunctul Serviciului Român<br />
de Informaţii, care mi-a adus<br />
la cunoştinţă o informare în<br />
care mi se preciza că, din raţiuni<br />
de securitate naţională,<br />
având în vedere poziţia domnului<br />
Tender în Africa şi faptul<br />
că prin S.C. PROSPECŢIUNI<br />
S.A. urmează să se deruleze<br />
anumite contracte, ar fi oportun<br />
să mă gândesc dacă este<br />
posibil să reanalizez situaţia<br />
acestui inculpat. I-am explicat<br />
domnului Coldea că lucrurile<br />
în dosar sunt foarte bine făcute<br />
şi că o soluţie de achitare<br />
este exclusă, iar dumnealui<br />
m-a întrebat ce părere am cu<br />
privire la modalitatea de executare<br />
a pedepsei”, se mai<br />
arată în documentul citat.<br />
Bica a mai spus că a refuzat<br />
iniţial cererea lui Coldea,<br />
dar i-a dat apoi informări, în<br />
contextul în care DIICOT nu<br />
mai primea sesizări de la SRI<br />
pentru anchete şi în care ar fi<br />
fost informată că este interceptată<br />
şi că procurorul-şef al<br />
DNA Laura Codruţa Kovesi<br />
s-ar fi lăudat că îi va face dosar<br />
penal.<br />
Bica mai precizează în<br />
declaraţie că îl informa pe<br />
Coldea în legătură cu fiecare<br />
termen de judecată care se<br />
acorda în dosarul lui Ovidiu<br />
Tender, susţinând însă că nu a<br />
făcut „niciun demers de uşurare<br />
a situaţiei inculpatului<br />
Tender”.
România FEBRUARIE<br />
2015 09<br />
Legile „Big Brother”, rediscutate la<br />
iniţiativa preşedintelui Klaus Iohannis<br />
Preşedintele Klaus<br />
Iohannis a anunţat că vor reîncepe<br />
consultările pentru pachetul<br />
de legi numit generic<br />
„Big Brother”. Un Comitet<br />
Operativ de Securitate<br />
Cibernetică va demara discuţiile<br />
cu partidele parlamentare,<br />
serviciile secrete şi societatea<br />
civilă pentru a găsi formule ca<br />
noile acte normative să respecte<br />
drepturile şi libertăţile cetăţenilor,<br />
dar să fie şi un instrument<br />
pentru servicii.<br />
„Reanalizarea legislaţiei<br />
în domeniu va include şi consultări<br />
cu societatea civilă,<br />
înainte de reînceperea unui<br />
nou proces legislativ la nivel<br />
parlamentar, participarea reprezentanţilor<br />
societăţii civile<br />
fiind indispensabilă pentru<br />
un demers care să vină şi în<br />
întâmpinarea celor care în<br />
trecut şi-au exprimat reticenţa<br />
faţă de unele prevederi. Totodată,<br />
consultarea va include<br />
şi întâlniri cu reprezentanţi ai<br />
partidelor parlamentare din<br />
comisiile de profil, reprezentanţi<br />
ai mediului de afaceri şi<br />
ai celui academic.<br />
Scopul discuţiilor este de a<br />
se găsi un echilibru între respectarea<br />
libertăţilor individuale<br />
şi prevenirea terorismului,<br />
criminalităţii cibernetice şi<br />
combaterea corupţiei. Consultările<br />
se vor desfaşura în<br />
cadrul Comitetului Operativ<br />
de Securitate Cibernetică,<br />
organism prin care se realizează<br />
coordonarea unitară<br />
a S istemului Naţional de<br />
Securitate Cibernetică.<br />
Conducerea COSC este<br />
asigurată de un preşedinte<br />
(consilierul prezidenţial<br />
pentru probleme de securitate<br />
naţională) şi de un<br />
vicepreşedinte (consilierul<br />
prim-ministrului pe probleme<br />
de securitate naţională).<br />
Coordonatorul tehnic al<br />
COSC este Serviciul Român<br />
de Informaţii.Înainte de demararea<br />
procesului legislativ<br />
se vor respecta prevederile<br />
Legii transparenţei decizionale”,<br />
se arată într-un comunicat<br />
de presă postat pe site-ul<br />
Preşedinţiei.<br />
PNL depune o moţiune<br />
simplă împotriva ministrului<br />
Rovana Plumb<br />
Deputatul PNL Cristina<br />
P ocora a anunţat că liberalii vor<br />
depune săptămâna viitoare prima<br />
moţiune simplă din această<br />
sesiune împotriva ministrului<br />
Muncii, Rovana Plumb, acţiunea<br />
vizând măsurile Guvernului în<br />
privinţa încurajării muncii la negru<br />
prin comasarea inspectoratelor<br />
de muncă, scrie Mediafax.<br />
Deputatul PNL a precizat<br />
să subiectul moţiunii<br />
pleacă de la textul ordonanţei<br />
Guvernului prin care sunt<br />
desfiinţate Inspecţia Muncii şi<br />
Agenţia Naţională pentru Plăţi<br />
şi I nspecţia Socială, în locul<br />
acestora urmând să fie realizat<br />
„prin comasare un mamut”,<br />
respectiv Agenţia Naţională<br />
pentru Inspecţia Muncii şi<br />
Securitate Socială.<br />
„Prin această măsură PSD<br />
încurajează frauda fiscală pe piaţa<br />
muncii şi corupţia în sistemul<br />
de asistenţă socială şi transformă<br />
Inspecţia Muncii şi Agenţia de<br />
Plăţi şi Inspecţie Socială în anexe<br />
ale PSD cu caracter de ajutor<br />
social pentru şomerii de partid”,<br />
a afirmat Pocora.<br />
De asemenea, ea a precizat<br />
că ultima raportare a Ministerului<br />
Finanţelor arată că frauda fiscală<br />
pe piaţa muncii se ridică la 14,6%<br />
din PIB, iar măsura de „desfiinţare<br />
a inspectoratelor de muncă înseamnă<br />
un act iresponsabil”.<br />
„Se spune că avem nevoie<br />
de bani la buget, şi atunci ce<br />
faci Laşi piaţa muncii la negru<br />
liberă, îţi pui oamenii de partid<br />
şi ce mai contează colectarea<br />
la buget, eventual mai vii şi pui<br />
o taxă doar pentru că tu, PSD,<br />
ai interes să-ţi angajezi oamenii<br />
acolo”, a mai spus Pocora.<br />
Parchetul General a decis<br />
redeschiderea Dosarului<br />
Mineriadei din 13 - 15 iunie 1990<br />
Dan Voinea, fost procuror<br />
militar, a declarat că acest dosar<br />
este gata din 2008, că toate<br />
victimele au fost audiate şi toate<br />
probele au fost administrate.<br />
„S-au stabilit toate capetele<br />
de acuzare şi în mod paradoxal,<br />
acest dosar a fost închis. Nu pot<br />
să comentez această decizie.<br />
Ceea ce este de criticat pe lângă<br />
această abuzivă închidere<br />
a unui important dosar este şi<br />
faptul că nu a existat preocupare,<br />
deşi din oficiu procurorii<br />
trebuiau să o facă, şi din punct<br />
de vedere al pagubelor aduse<br />
economiei.Vinovaţii sunt, există<br />
în dosar cu nume şi prenume,<br />
şi încadrarea juridică. Toţi cei<br />
care au condus represiunea din<br />
13 – 15 iunie 1990”, a declarat<br />
la Digi24 Dan Voinea.
10<br />
FEBRUARIE<br />
2015<br />
Gabriela Căluţiu Sonnenberg<br />
Benissa/Spania<br />
Se zvoneşte că ar fi cea<br />
mai tristă săptămână a anului,<br />
pe nedrept hulită ultima săptămână<br />
a lunii ianuarie. Cel<br />
puţin aşa pretind anglo-saxonii,<br />
care au botezat-o „săptămâna<br />
albastră”. Anul care s-a<br />
terminat cu surle, trâmbiţe,<br />
colindat şi sorcovit până peste<br />
poate face loc celui nou, care<br />
abia începe să facă ochi după<br />
Botez. Se simte un fel de suspendare<br />
în aer, o plutire între<br />
cer şi pământ.<br />
Instabil e şi stadiul contului<br />
de la bancă, ciopârţit<br />
şi ciufulit de cheltuielile pe<br />
cadouri, delicatese şi dări<br />
la stat, în luna impozitelor.<br />
Avansul s-a evaporat, chenzina<br />
încă nu s-a arătat.<br />
Nici de drăgălit nu-i prea<br />
arde nimănui, căci Sfântul<br />
Îndrăgostiţilor mai are o lună<br />
până vine, în februarie! E<br />
vremea gândurilor serioase,<br />
dacă nu chiar sumbre, căci<br />
zilele sunt scurte. Lumina<br />
solară vine parcă prin sită,<br />
drămuită. Iar umbrele, ce să<br />
mai vorbim! Se proiectează<br />
cam... lungi.<br />
”Proiecte” e cuvântul la<br />
modă. Pe faţă sau pe ascuns,<br />
mai toţi fac planuri de atac<br />
pentru anul care vine. Mulţi<br />
se lasă de fumat, se apucă de<br />
sport, încep o cură de slăbire<br />
sau se reorientează în plan<br />
profesional. Magazinele fac<br />
Pagina mea<br />
Săptămâna albastră<br />
inventar şi scot marfa veche<br />
la mezat, la preţuri de nimic.<br />
Mă rog, tot alaiul şi tacâmul<br />
treburilor ”serioase”.<br />
Sătui, chiar dacă poate<br />
nu tocmai saturaţi, oamenii<br />
îşi îndreaptă gândurile spre<br />
lucrurile care contează cu<br />
adevărat în viaţă. Mai puţin<br />
valorile materiale, mai mult<br />
cele de ordin volatil au trecere<br />
acum: prietenie, înţelegere<br />
şi bună pace, cinste, smerenie,<br />
credinţă, adăpost, hrană,<br />
comunitate neatinsă.<br />
Chiar aşa să fie ”Frunză<br />
verde de albastru/Mă doare<br />
un cal măiastru”, cum spunea<br />
Nichita Stănescu Ia să ne<br />
uităm mai bine. Da de unde!<br />
Reculegere încolo şincoace,<br />
lucrurile nu stau<br />
chiar aşa de trist cum par la<br />
prima vedere. Chiar dacă<br />
spaniolii, catolici prin definiţie,<br />
iau lucrurile destul de în<br />
serios, ianuarie e bun prilej<br />
de sărbătoare în sens temeinic,<br />
solid. Lipsesc turiştii,<br />
care, fireşte, preferă litoralul<br />
vara. Cu atât mai bine! Lipsesc<br />
şi muncile agricole, căci<br />
e frig şi în Spania, orice s-ar<br />
spune. Păi nu sunt astea condiţiile<br />
ideale pentru un târg şi<br />
iarmaroc între localnici, fără<br />
amestec din afară Ba bine<br />
că nu!<br />
Uitată repede e mahmureala<br />
de după Sărbători şi<br />
chiar dacă în prag de Gerar<br />
lucrurile par să încremenească,<br />
îngheţând, ele totuşi se<br />
mişcă. În astfel de momente,<br />
valencienii îşi amintesc de<br />
reţetele şi tradiţiile străvechi<br />
şi iau aminte la obiceiurile<br />
din străbuni. Cine face paella<br />
cea mai bună – e chemarea<br />
la luptă a vremurilor moderne.<br />
”Turnirul” se ţine în public,<br />
cu deosebirea că adversarii<br />
se înarmează cu cratiţe,<br />
linguri şi furculiţe gigantice<br />
în loc de săbii şi lănci. În<br />
variante cu sau fără peşte şi<br />
carne, reglementat pe cate-<br />
gorii, cu ingrediente puse la<br />
dispoziţie de autorităţile locale,<br />
lupta se dă la sânge iar<br />
câştigătorii suntem noi toţi,<br />
cei care le gustăm pe toate, la<br />
discreţie.<br />
Porumbeii voiajori se iau<br />
la întrecere, colecţionarii de<br />
timbre şi crescătorii de animale<br />
expun exemplarele cele<br />
mai de soi, tranzacţionândule<br />
între ei, cinefilii se adună<br />
mai mult nici mai puţin decât<br />
de... lipsuri.<br />
Lipsind activitatea turistică,<br />
localnicii se bucură în<br />
sfârşit de luxul de a nu fi deranjaţi<br />
şi ies la întâlnire ca o<br />
intensă. Deşi cuvântul bernare are corespondent şi<br />
hiîn<br />
spaniolă, mai răspândit<br />
este opusul său, care nu se<br />
poate traduce în română decât<br />
aproximativ: ”veranear”<br />
Copiii saltă prin caruseluri<br />
la proiecţii de filme de artă familie supradimensională, înseamnă a petrece vara, sau<br />
sau ascultă cu suflet la<br />
gură poveştile depănate de<br />
cei mari, în timp ce adulţii îşi<br />
etalează vehiculele de epocă,<br />
cu caroserii lustruite la marea<br />
artă. Artiştii locali, îmbrăcaţi<br />
în straie medievale confecţionează<br />
ingenioase obiecte<br />
artizanale sau pregătesc<br />
meniuri la foc deschis, ca-n<br />
vremea barbarilor. Se cântă,<br />
se dansează, se joacă mingea<br />
după regulile anticei pelote<br />
valenciene.<br />
iar jucătorii pasionaţi aruncă<br />
zarurile prin competiţii sincrone.<br />
Nu-i nevoie să te deplasezi<br />
prea departe pentru a<br />
întâlni prin localităţile de<br />
pe litoral astfel de forme de<br />
”colorare” a anostei perioade<br />
aşa-zis albastre. Întâmplător<br />
sau nu, Sfântul Anton, care<br />
se sărbătoreşte cu alai oferă<br />
prilejul unei relaxări cumpănite,<br />
dar temeinice. Spaniolii<br />
întorc foaia şi profită nici<br />
un neam care comunică de<br />
preferinţă în dialect valencian<br />
şi care se bucură de libertatea<br />
de a trăi după gustul său<br />
în spaţiul de Dumnezeu dat.<br />
Aşa de mare e largheţea şi<br />
dispoziţia generoasă a creştinilor<br />
valencieni încât nici<br />
una nici două, deschid larg<br />
porţile sufletului, incluzând<br />
în cerc până şi animalele domestice!<br />
Poate una dintre cele mai<br />
mişcătoare modalităţi de a<br />
păşi în noul an cu dreptul<br />
este aducerea prinosului de<br />
mai bine zis a te refugia de<br />
arşiţa sezonului cald undeva<br />
unde e mai suportabilă, în<br />
speţă la munte sau la mare.<br />
De hibernat nu-i arde nimănui<br />
aici, în patria vacanţelor<br />
de vară. Nu de iarnă se adăpostesc<br />
spaniolii, ci de vară,<br />
care e mult mai lungă şi mai<br />
grea.<br />
La ce altceva să te-aştepţi<br />
de la iberici, vestiţi<br />
pentru modul diferit în care<br />
interpretează multe lucruri,<br />
considerându-le adesea dintr-un<br />
punct de vedere răsturnat.<br />
recunoştinţă vieţuitoarelor<br />
Aşa se face că iarna e în<br />
domestice, aliniate frumos pe<br />
uliţa satului, ca la parada vedetelor.<br />
În cortegiu, cuminţi,<br />
stăpânii mândri şi orătăniile<br />
cele mai diverse îşi aşteaptă<br />
rândul pentru a primi binecuvântarea<br />
preotului, care<br />
oficiază meticulos, cu simţul<br />
datoriei împlinite.<br />
În masa de spanioli îmbrăcaţi<br />
cu paltoane, mănuşi<br />
şi cizme îmblănite se amestecă<br />
totuşi adeseori gură-cască<br />
de prin nordul Europei, cu<br />
pantaloni scurţi şi tricou de<br />
bumbac, care nu înţeleg de ce<br />
lumea e aşa de înfofolită. În<br />
fond, temperaturile sunt peste<br />
zece grade iar soarele ne<br />
mângie pe toţi ore-n şir! Abia<br />
la lăsatul serii realizează şi ei<br />
că iluzia de peste zi lasă loc<br />
unui regim termic deosebit<br />
de spartan.<br />
Iarna litorală e scurtă şi<br />
Comunitatea Valenciană prilej<br />
de recoltă (!), drumeţii în<br />
aer liber şi preparare de meniuri<br />
mai consitente decât vara.<br />
Cât despre albastru, martoră<br />
e Mediterana cu întinderea<br />
ei nesfârşită de azur că nu<br />
e culoarea depresiei de iarnă<br />
pe aici. ”Blues”-ul spaniol se<br />
asortează bine cu verdele vesel<br />
al vegetaţiei care nu vede<br />
niciodată zăpada şi cu portocaliul<br />
cald al citricelor în<br />
pârg. Un bleu marin îndeamnă<br />
la acţiune, până nu trece<br />
perioada scurtă a binecuvântatei<br />
linişti de dinainte de<br />
furtuna altei săptămâni ce se<br />
apropie vertiginos: Semana<br />
Santa, Săptămâna Patimilor,<br />
semnalul revenirii împătimiţilor<br />
turişti. Pănă atunci e<br />
linişte iar valencienii, din An<br />
Nou în Paşte, îşi iau porţia<br />
lor de... libertate.
Dan Caragea - Critic literar<br />
Portugalia<br />
„a ajunge cuţitul la os”<br />
Petre Ispirescu îşi începe culegerea<br />
sa de Zicători populare,<br />
a cărei introducere am transcris-o<br />
în numărul anterior, cu<br />
această expresie, menţionată<br />
deja în Dicţionarul Academiei,<br />
2 vol., Bucureşti, 1871-l876.<br />
Expresia, curentă din secolul<br />
al XIX-lea până astăzi, înseamnă<br />
„a ajunge la capătul<br />
puterii; a fi intr-o situaţie disperată”,<br />
conform DEX-ului.<br />
De multe ori, când cineva se<br />
taie grav la un deget, spunem,<br />
în sens propriu, că „i-a ajuns<br />
cuţitul la os”. Este suficientă<br />
evocarea acestei situaţii,<br />
pentru a înţelege „duritatea”<br />
zicerii româneşti.<br />
În Răzvan şi Vidra, Haşdeu<br />
scrie: „Mi-ajunge ş-un singur<br />
galbăn... zău aşa, Răzvane<br />
dragă! / Mai sunt mulţi săraci,<br />
băiete, şi eu n-aş vrea de<br />
prisos, / Pe când se zbuciumă<br />
fraţii, simţind cuţitul la os!”<br />
Tot aşa, Alexandru Vlahuţă,<br />
în Din trecutul nostru, spune,<br />
vorbind de Mihai Viteazul:<br />
„Deodată, la un semn al lui<br />
Mihai, cei patru mii de ostaşi<br />
ce-nconjurau vistieria, se<br />
aruncară, cu setea răzbunării<br />
— a răzbunării drepte şi sfinte<br />
— asupra acelei turme de<br />
cămătari, care înfăţişau cea<br />
mai uricioasă şi mai cumplită<br />
pacoste a ţării. Ş-a fost<br />
o straşnică răfuială... Aşa<br />
cum ştie răfui norodul, când<br />
îl ajunge cuţitul la os. Toată<br />
ziua, şi noaptea până târziu,<br />
a fost o adevărată orgie de<br />
sânge.”<br />
„a ajunge de la moară la<br />
râşniţă”<br />
DEX-ul din 2009 mai î<strong>nr</strong>egistrează,<br />
conform tradiţiei,<br />
această expresie precizându-i<br />
sensul: „a ajunge dintro<br />
situaţie bună într-una rea;<br />
a scăpăta”. Cred că primul<br />
care a consemnat-o a fost<br />
Anton Pann în Povestea vorbei<br />
(1847). Despre meritele<br />
şi scăderile acestuia, Ispirescu<br />
scrie: „Cel dintâi care<br />
a publicat proverbe la noi fu<br />
Educaţie şi cultură FEBRUARIE<br />
2015 11<br />
Vorbe de duh şi de<br />
luare-aminte (XX)<br />
Anton Pann. (…) Făcând un<br />
mare bine literaturei române<br />
de a publica la un loc proverbele<br />
adunate de dânsul, Anton<br />
Pann a făcut, fără voia sa, şi<br />
un mare păcat. Dorinţa de a<br />
rima l-a făcut să schimonosească<br />
unele proverbe până<br />
într-atât încât nu mai au nici<br />
o asemănare cu cele ce umblă,<br />
din gură în gură, pe buzele<br />
poporului. Sunt aproape<br />
să nu se mai cunoască.<br />
Totuşi meritul este al său.<br />
El a dat semnul deşteptării,<br />
el a fost cel dintâi carele s-a<br />
îndeletnicit a aduna aceste<br />
mărgăritărele ale poporului<br />
din nomolul dispreţului la<br />
care erau osândite de persecuţia<br />
străină.”<br />
Ne putem întreba pe drept<br />
cuvânt dacă expresia mai<br />
circulă sau este o realitate a<br />
unei lumi apuse. Cineva scrie<br />
în „Bussines Adviser”, <strong>nr</strong>. 57,<br />
din februarie, 2011: „Aşa s-a<br />
ajuns ca prosperii oameni de<br />
afaceri (cu pretenţii de emiri<br />
şi limuzină la scara Dorobanţilor)<br />
să devină aproape muritori<br />
de foame, pentru simplul<br />
motiv că nu au avut sfetnici<br />
buni (nici măcar noaptea, pe<br />
care în loc s-o somnorească,<br />
o făceau albă!).<br />
Cum se spune în popor:<br />
”Au ajuns de la moară la râşniţă”.<br />
În ciuda exemplului<br />
cules de pe Internet, frecvenţă<br />
de uz în limba actuală este<br />
foarte mică sau aproape nulă.<br />
„a ajunge în/la sapă de<br />
lemn”<br />
DEX-ul din 2009 precizează:<br />
Expr. A ajunge (sau a se<br />
vedea, a aduce, a lăsa etc.)<br />
la (sau în) sapă de lemn = a<br />
(se) ruina.<br />
Tot despre scăpătare sau<br />
faliment este vorba şi în<br />
această expresie încă uzuală.<br />
„Sapa de lemn” este o sapă<br />
umilă şi arhaică. Condiţia<br />
omului ajuns să piardă totul<br />
este, desigur, deprimantă. Să<br />
vedem acum ce spun şi scriitorii.<br />
În Ciocoii vechi şi noi,<br />
Filimon scrie:<br />
„– Aşa este precum zici,<br />
dar eu, unul, m-aş lipsi de<br />
asemenea frumuseţe şi fericire.<br />
– Da de ce, bei-mu<br />
– Pentru că l-a lăsat în sapă<br />
de lemn; l-a făcut să-şi vândă<br />
două moşii pân-acum şi<br />
mult-puţinul ce i-a mai rămas<br />
o să se strige mâine-poimâine<br />
la mezat de către datornici.”<br />
Creangă scrie şi el, în Ioan<br />
Roată şi Cuza Vodă: „Întâi<br />
şi-ntâi, a pus înadins pe feciorii<br />
boiereşti să-mi caute<br />
pricină şi să mă aducă la sapă<br />
de lemn.”<br />
În Noaptea, Pavel Dan spune:<br />
„Trântind uşa de la sobă<br />
de scoală casa, înjură. Începe<br />
apoi să se încalţe, şi asta ţine<br />
un ceas. Soba afumă, copilul<br />
plânge şi tatăl spune iar că<br />
nevasta şi feciorul l-au adus<br />
la sapă de lemn.”<br />
„la spartul târgului”<br />
Este o locuţiune menţionată,<br />
fireşte, în DEX: „Loc. adv.<br />
La spartul târgului = la sfârşit<br />
de tot, târziu.”<br />
Ioan Slavici, în Mara, evocă<br />
însăşi atmosferă la încheierea<br />
unui târg: „Şi totuşi nu<br />
putea să plece cu fata ei. Nu<br />
s-a mai pomenit ca ea să plece<br />
înainte de spartul târgului:<br />
aici o ştia lumea; aici o căuta<br />
cine voia s-o găsească. Ceva<br />
mai sus erau şatrele cojocarilor.”<br />
În sens figurat, Emil<br />
Gârleanu scrie în În fel de<br />
fel de feţe...: „Privighetoarea,<br />
pe vremea ceea, era cea mai<br />
leneşă pasăre: dormea şi ziua<br />
şi noaptea. Şi fiindcă acuma<br />
se trecuse cu somnul, nimerise<br />
şi ea la spartul târgului<br />
şi alergă la Preaînţeleptul<br />
să-i schimbe şi ei penele, că<br />
nu vroia să rămâie aşa cum<br />
o mâzgălise, acum în grabă,<br />
vecina ei, vrabia, cu ce putuse<br />
lua şi dânsa de pe aripi.”<br />
Puşa Roth - Bucureşti<br />
Miron Costin, fiul hatmanului<br />
Iancu Costin şi al Saftei,<br />
descendentă a familiei de boieri<br />
Movileşti din Moldova, s-a născut<br />
la data de 30 martie 1633.<br />
La numai un an de la naşterea<br />
sa, tatăl său, împreună cu întrega<br />
famile, a fost nevoit să se<br />
refugieze în Polonia, din cauza<br />
turcilor, unde primeşte cetăţenie<br />
poloneză.<br />
În anul 1647, viitorul cronicar,<br />
îşi începe studiile la colegiul<br />
iezuit din oraşul Bar şi le continuă<br />
la Cameniţa. Ca şi Grigore<br />
Ureche îşi însuşeşte, pe lângă<br />
polonă şi rusă, limbile latină şi<br />
greacă. Studiază istoria, retorica<br />
şi poetica.<br />
Se întoarce în Moldova împreună<br />
cu fraţii săi în anul 1653,<br />
către sfârşitul domniei lui V asile<br />
Lupu. Îşi începe ucenicia de<br />
viitor demnitar pe lângă vistiernicul<br />
Iordache Cantacuzino, pe<br />
care îl va elogia în Letopiseţul<br />
său, arătând: „Toma vornicul<br />
şi Iordache visternicul, care capete<br />
de-abea de au avut cândva<br />
această ţară sau de va mai<br />
avea”.<br />
Miron Costin va ajunge destul<br />
de repede pe scaunul unor<br />
înalte dregătorii boiereşti până<br />
la cea de logofăt, pe care a ocupat-o<br />
din 1675 pînă la sfîrşitul<br />
anului 1683, când se retrage din<br />
activitatea de stat.<br />
Îndeplinind multe funcţii<br />
pe lângă domnii moldoveni,<br />
Miron Costin a fost martor şi în<br />
acelaşi timp participant la multe<br />
evenimente din istoria Ţării<br />
Moldovei, pe care în mare parte<br />
le-a reflectat în cronica sa.<br />
În 1683, după înfrângerea<br />
oastei otomane, Miron Costin,<br />
ca participant la asediul Vienei<br />
(în tabăra otomană) a fost făcut<br />
prizonier de către regele<br />
Poloniei Ian Sobieţki, care însă<br />
l-a iertat, punîndu-i la dispoziţie<br />
unul din castelele sale de lîngă<br />
oraşul Stryi, unde cronicarul a<br />
desfăşurat o activitate cărturărească<br />
timp de aproape doi ani.<br />
După ce i s-a permis repatrierea,<br />
Miron Costin nu a mai reuşit<br />
să capete încrederea domnului<br />
Constantin Cantemir, tatăl lui<br />
Dimitrie Cantemir, care printr-o<br />
învinuire neîntemeiată l-a condamnat<br />
la moarte în 1691.<br />
Activitatea dregătorului, a<br />
diplomatului ce se remarcă prin<br />
patriotism şi ură împotriva asupritorilor<br />
naţiei sale, cunoaşterea<br />
tuturor aspectelor politicii din<br />
vremea sa, experienţa luptătorului<br />
s-au împletit cu preocupările<br />
cărturarului, ale istoricului<br />
devotat pământului strămoşesc<br />
şi ale scriitorului deschizător de<br />
drumuri în literatura română.<br />
Astfel, în anul 1672 compune<br />
poemul filosofic „Viiaţa lumii”,<br />
fiind prima sa operă originală,<br />
un poem filozofic pe tema fortuna<br />
labilis, scris cam în aceeaşi<br />
perioadă cu psalmii lui Dosoftei.<br />
În „Predoslovia voroavă la cititor”<br />
prezintă scopul lucrării,<br />
acela de a arăta în româneşte ce<br />
este stihul.<br />
Tot în această perioadă are<br />
loc vestita întâlnire cu marele<br />
vizir Ahmed Köpröli care,<br />
după cucerirea Cameniţei,<br />
îl întreabă pe marele vornic<br />
dacă moldovenilor „pare-le<br />
lor bine că au luat împărăţia<br />
Cameniţa, au ba” Miron<br />
Costin,diplomat şi patriot în<br />
egală măsură răspunde lapidar,<br />
dar clar, aşa cum consemnează<br />
Neculce: „Suntem<br />
noi moldovenii bucuroşi să să<br />
lăţască în toate părţile cât de<br />
mult, iar peste ţara noastră<br />
nu ne pare bine să să lăţasc.”.<br />
Îl convinge pe vizir să renunţe<br />
la intenţia de a ierna<br />
oastea otomană în Moldova,<br />
„că-i ţara săracă”. Începe<br />
traducerea scrierii „Origines<br />
et occasus Transsylvanorum”<br />
(Lyon, 1667) a lui Laurenţiu<br />
Toppeltin de Mediaş. În 1673,<br />
în „Psaltirea pre versuri tocmită”<br />
a lui Dosoftei îi sunt tipărite<br />
versurile despre originea<br />
românilor şi „Apostroful”.<br />
În anul 1674, atunci când<br />
Ioan Sobieski este ales rege,<br />
Dumitraşcu Cantacuzino, domnul<br />
Moldovei, îl face mare logofăt.<br />
Este trimis în misiune<br />
diplomatică la Constantinopol,<br />
apoi în Polonia.<br />
În vremea domniei lui<br />
Antonie Ruset-vodă, logofătul îl<br />
întâmpină pe Ioan Gninski, marele<br />
sol polon care îndeplinise<br />
misiuni diplomatice în Franţa,<br />
în Danemarca şi în Rusia, aflat<br />
în drum spre Poartă, pentru ratificarea<br />
păcii de la Zurawno. Cu<br />
acest prilej se pare că i-a înmânat<br />
„Cronica Ţărilor Moldovei<br />
şi Munteniei (Cronica polonă)”,<br />
dedicată prietenului său Marcu<br />
Miron Costin<br />
Reprezentant de seamă<br />
al culturii româneşti din<br />
secolul al XVII-lea<br />
Matezynski.<br />
Scrisă în polonă sub formă de<br />
epistolă, încearcă demonstrarea<br />
romanităţii poporului nostru şi<br />
a latinităţii limbii, având drept<br />
scop, nemărturisit direct, să-i<br />
determine pe polonezi să ne<br />
ajute spre a ne elibera din jugul<br />
otoman.<br />
Oferă astfel creştinităţii, înaintea<br />
„Descrierii Moldovei” a<br />
lui Cantemir, posibilitatea să<br />
afle date despre istoria, geografia<br />
şi organizarea politică<br />
a românilor. Anul următor, în<br />
1675, scrie „Letopiseţul Ţărâi<br />
Moldovei de la Aron Vodă încoace<br />
de unde este părăsit de<br />
Ureche – vornicul”.<br />
„Pănă la cumplita domniia<br />
lui Aron-vodă (aşe-i dzice acei<br />
domnii răpăusatul Ureche<br />
vornicul), ieste scris letopiseţul<br />
ţărîi de Ureche vornicul,<br />
început de la Dragoş-vodă,<br />
carele au descălecatŭ din Maramureş<br />
această ţară al doilè<br />
rîndŭ, după ce să pustiisă de<br />
tătari şi fugisă toţi lăcuitorii<br />
şi a Ţărîi Moldovei şi Ţărîi<br />
Munteneşti în Ardeal. Iară<br />
întăiŭ descălecată de Traian,<br />
împăratul Rîmului, căruia<br />
împărat numele trăieşte între<br />
noi păn astădzi cu şanţul cela<br />
ce să dzice Troianul.” Aşa<br />
cum el însuşi afirmă, continuă<br />
cronica lui Ureche din 1594<br />
pînă în 1661, anul morţii lui<br />
Ş tefăniţă Lupu.<br />
Opera are în ultima parte un<br />
caracter memorialistic. Tonul<br />
naraţiunii este mai puţin senin,<br />
pentru că trăieşte vremuri grele.<br />
Letopiseţul s-a păstrat în 56 de<br />
copii manuscrise.<br />
În „Cronica Moldovei şi a<br />
Munteniei”, scrisă în 1677,<br />
autorul descrie în câteva capitole<br />
cuceririle romane în<br />
Dacia, precum şi un şir de<br />
vestigii ale culturii materiale<br />
ce atestă dominaţia romană<br />
în Bazinul carpato-dunărean;<br />
prezintă date privitoare la originea<br />
latino-romanică a limbii<br />
materne, aminteşte de legenda<br />
despre Dragoş, de credinţele<br />
şi superstiţiile moldovenilor,<br />
înşiruie ţinuturile, rîurile şi<br />
oraşele Ţării Moldovei.<br />
„Istoria în versuri polone despre<br />
Ţara Moldovei şi Munteniei<br />
(Poema polonă)”, este o amplă<br />
scriere având 750 de versuri pe<br />
care o dedică binefăcătorului<br />
său, regele Sobieski - Ioan al<br />
III-lea şi datează din anul 1684.<br />
Este o operă artistică, având<br />
drept model poemele poloneze<br />
ale vremii, şi drept scop obţinerea<br />
sprijinului în luptă împotriva<br />
turcilor.<br />
Dă explicaţii cu iz de legendă<br />
stemelor, recurge la ficţiune,<br />
îmbină naraţiunea cu descrierea<br />
minunatului pământ românesc,<br />
dintr-o perspectivă aeriană parcă,<br />
anticipându-l pe Bâlcescu,<br />
istoricul ce ne-a oferit fascinanta<br />
imagine a Ardealului. „De neamul<br />
moldovenilor, din ce ţară au<br />
ieşit strămoşii lor”, capodopera<br />
sa a început-o în anul 1686.<br />
Lucrare neterminată, păstrată<br />
în 29 de copii manuscrise a fost<br />
publicată pentru prima dată de<br />
M. Kogălniceanu în 1852, are<br />
un caracter savant şi o nobleţe a<br />
ideilor care o va face cartea de<br />
căpătâi a Şcolii Ardelene.<br />
În „Predoslovie”, autorul vorbeşte<br />
despre originea latină a<br />
poporului român şi a unităţii de<br />
neam „adecă cuvântare dintăi<br />
de descălecatul ţărâi cel dintăi<br />
şi a neamului moldovenescŭ”.<br />
Reprezentant de seamă al<br />
culturii româneşti din secolul<br />
al XVII-lea, Miron Costin lasă<br />
o operă valoroasă atât din perspectivă<br />
istorică, documentară,<br />
cât şi din punct de vedere literar.<br />
Prin întreaga sa operă a adus o<br />
mare contribuţie la dezvoltarea<br />
culturii, istoriografiei, limbii, şi<br />
literaturii româneşti.
luri telefonice, dintre care<br />
13.563 au fost soluţionate<br />
de către operatori, 44.557<br />
au obţinut informaţiile<br />
solicitate prin intermediul<br />
robotului telefonic,<br />
iar din cele 7459 e-mailuri<br />
primite de componenta<br />
Mail Center din<br />
acest Centru unic, 1634<br />
au fost transferate spre<br />
soluţionare la misiunile<br />
diplomatice şi oficiile<br />
consulare din străinătate.<br />
Subliniez că, în prima<br />
parte a perioadei de testare<br />
a acestui Centru de<br />
Contact, şi anume, în luna<br />
aprilie 2014, Consulatul<br />
României la Castellón<br />
de la Plana a fost inclus<br />
în primul grup pilot de<br />
trei misiuni pentru care<br />
această facilitate a fost<br />
operaţională.<br />
Reporter: Concret, ce<br />
fel de servicii oferă acest<br />
centru unic de contact<br />
Dragoş Viorel Ţigău:<br />
Principalul obiectiv al<br />
Ministerului de Externe<br />
este acela de a oferi în<br />
permanenţă sprijinul<br />
cetăţenilor români aflaţi<br />
în străinătate, astfel că, şi<br />
acest Centru de Contact<br />
şi Suport al Cetăţenilor<br />
Români din Străinătate<br />
a fost creat pentru a facilita<br />
acestora accesul la<br />
servicii consulare cât mai<br />
rapide şi de calitate.<br />
Apelând la centrul unic<br />
de contact, cetăţenii români<br />
din afara graniţelor<br />
României pot obţine<br />
informaţii atât prin robotul<br />
telefonic, cât şi prin<br />
intermediul operatorilor,<br />
disponibil 24 de ore în<br />
fiecare zi a săptămânii.<br />
Spre exemplu, cetăţenii<br />
români aflaţi în zona de<br />
competenţă a Consulatului<br />
Pentru a răspunde numeroaselor<br />
mesaje primite<br />
de la cititorii publicaţiei în<br />
limba română <strong>Occidentul</strong><br />
Românesc, ne-am deplasat<br />
la Consulatul României<br />
la Castellón de la<br />
Plana, unde şeful acestui<br />
oficiu consular - domnul<br />
Dragoş Viorel Ţigău,<br />
ministru plenipotenţiar -,<br />
a avut amabilitatea să ne<br />
răspundă la întrebări.<br />
Sperăm ca explicaţiile<br />
domniei sale care sunt<br />
extrem de clare, precise<br />
şi pe înţelesul tuturor, să<br />
înlăture starea de confuzie<br />
care s-a creat printre<br />
românii din Comunitatea<br />
Valenciană în legătură cu<br />
obţinerea diverselor servicii<br />
consulare.<br />
Reporter: Ministerul<br />
de Externe a anunţat că<br />
va lansa în luna ianuarie<br />
2015 un centru unic de<br />
contact şi suport prin implementarea<br />
unui sistem<br />
informatic integrat de tip<br />
Call Center şi Mail Center,<br />
destinat cetăţenilor români<br />
aflaţi în străinătate.<br />
Puteţi menţiona care este<br />
situaţia acestui proiect<br />
Dragoş Viorel Ţigău:<br />
Centrul de Contact şi<br />
Suport al Cetăţenilor<br />
Români din Străinătate<br />
este un proiect de modernizare<br />
al sistemului de<br />
servicii consulare dezvoltat<br />
sub deviza „Consulatul<br />
mai aproape de<br />
casa ta”. Acest proiect<br />
creat de Ministerul de<br />
Externe plasează sistemul<br />
consular românesc<br />
printre cele mai moderne<br />
din Europa şi constituie<br />
un instrument util în beneficiul<br />
cetăţenilor români<br />
asigurând o comunicare<br />
permanentă cu aceştia.<br />
Centrul face parte<br />
dintr-un sistem mai amplu,<br />
Sistemul I nformatic<br />
Integrat Consular (Econs),<br />
din care mai fac<br />
parte următoarele componente:<br />
portalul pentru facilitarea<br />
solicitării vizelor - E-<br />
Viza, Sistemul Naţional de<br />
Informaţii privind Vizele<br />
(SNIV), prin intermediul<br />
căruia se derulează întreg<br />
procesul de preluare-eliberare<br />
a vizei româneşti,<br />
Sistemul Informatic<br />
I ntegrat de Management<br />
al Documentelor de<br />
Călătorie (E-Pass),<br />
Sistemul I nformatic<br />
pentru Managementul<br />
Integrat al Serviciilor<br />
pentru Cetăţeni, pentru<br />
solicitări de servicii consulare<br />
din sfera activităţii<br />
notariale şi de stare civilă<br />
şi Registrul Electronic al<br />
Documentelor, un sistem<br />
cu rol în monitorizarea<br />
documentelor.<br />
Prin<br />
intermediul<br />
Centrului de Contact,<br />
un personal specializat<br />
asigură 24 ore/7 zile,<br />
adică 24 de ore în fiecare<br />
zi a săptămânii, asistenţă<br />
consulară atât în ceea ce<br />
priveşte informarea publicului<br />
asupra serviciilor<br />
consulare prestate<br />
de misiunile diplomatice<br />
şi oficiile consulare ale<br />
României în străinătate,<br />
cât şi în cazul producerii<br />
unor situaţii de urgenţă<br />
în care sunt implicaţi<br />
cetăţenii români: accidente,<br />
decese, arestări,<br />
îmbolnăviri, acte furate<br />
sau pierdute sau alte<br />
situaţii de urgenţă.<br />
Aceste sisteme informatice<br />
sunt deja folosite<br />
de personalul consular şi<br />
de solicitanţii de servicii<br />
consulare, dovedindu-şi<br />
deja eficacitatea în perioada<br />
de când au fost implementate<br />
astfel că, până<br />
în momentul de faţă un<br />
număr considerabil de<br />
români au apelat la aceste<br />
sisteme într-un interval<br />
relativ scurt de timp de la<br />
lansarea lor.<br />
De asemenea, începând<br />
din 1 ianuarie 2015, de<br />
când Centrul de Contact<br />
şi Suport al Cetăţenilor<br />
Români din Străinătate<br />
(CCSCRS) este complet<br />
operaţional, au fost<br />
primite în primele 31 de<br />
zile de funcţionare ale<br />
Centrului 70.039 de ape-<br />
României la Castellón de<br />
la Plana, şi anume, provinciile<br />
Castellón, V alencia şi,<br />
respectiv, Alicante, toate<br />
incluse în Comunitatea<br />
Valenciană, pot apela telefonic<br />
centrul unic sunând<br />
la numerele de telefon<br />
afişate pe site-ul: http://<br />
castellon.mae.ro/.<br />
De asemenea, cetăţenii<br />
români pot transmite<br />
solicitările fie prin intermediul<br />
paginii de internet<br />
a centrului de suport,<br />
fie direct către adresa de<br />
e-mail a centrului unic<br />
de contact: contact@<br />
informatiiconsulare.ro,<br />
operaţională pentru TOŢI<br />
solicitanţii de pe mapamond,<br />
astfel că toate<br />
cererile vor fi soluţionate<br />
în timp util.<br />
Rugăm solicitanţii de<br />
servicii consulare de rutină<br />
să nu apeleze numărul de<br />
telefon de urgenţă, acesta<br />
fiind disponibil numai<br />
pentru situaţii limită (de<br />
exemplu, accidente rutiere<br />
cu victime, arestaţi, decese<br />
etc).<br />
Reporter: Pentru că<br />
s-au creat foarte multe<br />
confuzii printre românii<br />
din Comunitatea<br />
Valenciană în legătură cu<br />
obţinerea unui paşaport<br />
tip CRDS, ne puteţi<br />
oferi câteva informaţii<br />
clare despre acest document<br />
Este un paşaport<br />
spaniol care îi conferă<br />
cetăţeanului român rezident<br />
în Spania mai multe<br />
drepturi aşa cum au fost<br />
informaţi de persoane<br />
neautorizate, mulţi dintre<br />
concetăţenii noştri<br />
Dragoş Viorel Ţigău:<br />
Paşaportul tip CRDS nu<br />
este un paşaport spaniol!<br />
Paşaportul tip CRDS este<br />
un paşaport electronic<br />
pentru cetăţenii români cu<br />
domiciliul în străinatate,<br />
indiferent că sunt adulţi<br />
sau minori.<br />
Aceştia pot beneficia<br />
de un paşaport CRDS în<br />
următoarele condiţii:<br />
• a dobândit drept de<br />
şedere pentru o perioadă<br />
de cel puţin un an sau,<br />
după caz, are prelungit<br />
succesiv dreptul de şedere<br />
pe teritoriul statului respectiv;<br />
• a dobândit un drept de<br />
şedere pe teritoriul statului<br />
în scopul reunificării<br />
familiale cu o persoană<br />
care are domiciliul în<br />
statul respectiv;<br />
• a dobândit drept de<br />
lungă şedere sau drept de<br />
şedere permanentă;<br />
• a dobândit cetăţenia<br />
statului respectiv;<br />
• are drept de muncă;<br />
• este înscris la o instituţie<br />
privată sau publică pentru<br />
studii sau formare<br />
profesională;<br />
• este posesorul unui certificat<br />
de î<strong>nr</strong>egistrare ori<br />
al unui document care<br />
atestă rezidenţa într-un<br />
stat membru UE sau al<br />
Spaţiului Economic European,<br />
respectiv Spania.<br />
Pentru obţinerea acestui<br />
paşaport sunt necesare<br />
următoarele documente:<br />
• permisul de şedere<br />
original (certificado de<br />
residencia comunitaria)<br />
sau atestatul de înscriere<br />
în registrul de populaţie<br />
rezidentă (certifi cado de<br />
empadronamiento) sau<br />
orice alt document care<br />
atestă dreptul de şedere<br />
legală în original, cu o<br />
traducere legalizată;<br />
• certificatul de naştere<br />
românesc, în original;<br />
• certificatul de căsătorie<br />
românesc, în original<br />
(pentru cei căsătoriţi şi<br />
pentru cei văduvi);<br />
• sentinţa de divorţ rămasă<br />
definitivă şi irevocabilă,<br />
în original (pentru cei<br />
divorţaţi);<br />
• certificatul de deces<br />
românesc al soţului/<br />
soţiei, în original (pentru<br />
cei văduvi);<br />
• paşaportul vechi, în<br />
original;<br />
• buletinele sau cărţile<br />
de identitate româneşti,<br />
în original (în cazul în<br />
care se solicită pentru<br />
prima dată acest tip de<br />
paşaport).<br />
În cazul declarării<br />
furtului sau pierderii<br />
paşaportului simplu,<br />
este necesară prezentarea<br />
dovezii eliberate<br />
de organele de poliţie<br />
a statului de reşedinţă,<br />
respectiv, Spania, cu traducerea<br />
efectuată de un<br />
traducător autorizat. Numai<br />
în cazul pierderii,<br />
cetăţeanul român poate<br />
prezenta la consulat o<br />
declaraţie pe propria<br />
răspundere relatând<br />
situaţia şi condiţiile în<br />
care s-a pierdut documentul<br />
respectiv.<br />
În contextul eforturilor<br />
de îmbunătăţire<br />
a serviciilor consulare<br />
oferite cetăţenilor români<br />
solicitanţi de servicii<br />
consulare şi urmare a<br />
multiplicării numărului de<br />
plângeri cu privire la serviciile<br />
oferite de aşa-zişii<br />
”colaboratori” ai oficiului<br />
consular, reiterez sfatul<br />
de a nu se recurge la persoane<br />
neautorizate din<br />
afara instituţiei noastre,<br />
pentru obţinerea de<br />
informaţii!<br />
Interviu<br />
12<br />
Pentru a răspunde nu-<br />
FEBRUARIE<br />
FEBRUARIE<br />
FEBRUARIE<br />
2015<br />
2015<br />
2015<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
Paşaportul CRDS nu este un<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
paşaport spaniol<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
Precizări importante şi de interes<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
pentru cetăţenii români din<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Comunitatea Valenciană
Interviu FEBRUARIE<br />
2015 13<br />
Pentru cererile de eliberare<br />
a paşapoartelor tip<br />
CRDS costurile pot fi<br />
reduse (în cazul în care<br />
mai mulţi membri ai unei<br />
familii solicită acest tip<br />
de paşaport) prin prezentarea<br />
unui empadronamiento<br />
colectivo, pe<br />
o singură pagină, în care<br />
să fie trecuţi toţi membrii<br />
familiei care solicită<br />
paşapoarte.<br />
De asemenea, în cazul în<br />
care solicitantul de servicii<br />
consulare deţine o carte<br />
de identitate valabilă şi<br />
solicită eliberarea unui<br />
paşaport simplu, NU este<br />
nevoie de NIE sau empadronamiento<br />
şi nici de traducerea<br />
acestora.<br />
Solicitanţilor de servicii<br />
consulare li se<br />
oferă informaţia eronată<br />
că doar paşaportul tip<br />
CRDS este valabil 5 ani,<br />
fără a se explica efectele<br />
renunţării la domiciliul<br />
în România (adică<br />
la cartea de identitate).<br />
Toate paşapoartele<br />
(simple sau CRDS, adică<br />
titulare are domiciliul în<br />
România sau în străinătate)<br />
sunt biometrice şi sunt valabile<br />
5 ani pentru persoanele<br />
care au împlinit vârsta de<br />
12 ani, respectiv, 3 ani pentru<br />
persoanele care nu au<br />
împlinit 12 ani. Excepţia o<br />
reprezintă doar paşaportul<br />
temporar care se eliberează<br />
numai în condiţii speciale<br />
prevăzute de lege, la solicitarea<br />
expresă şi care este<br />
valabil 1 an.<br />
Solicitanţilor de servicii<br />
consulare li se induce<br />
în mod eronat ideea<br />
că paşaportul cu domiciliul<br />
în Spania (CRDS)<br />
este un paşaport spaniol,<br />
care le conferă mai<br />
multe drepturi în Spania.<br />
Toţi cetăţenii români<br />
beneficiază de aceleaşi<br />
drepturi şi obligaţii în<br />
Spania, indiferent de tipul<br />
documentului de identitate<br />
deţinut (carte de identitate,<br />
paşaport cu domiciliul<br />
în România sau în<br />
străinătate).<br />
Statul român eliberează<br />
doar paşapoarte româneşti<br />
pentru cetăţenii români,<br />
aşa cum paşapoartele<br />
spaniole sunt eliberate<br />
doar de către autorităţile<br />
spaniole şi doar pentru<br />
cetăţenii spanioli.<br />
În contextul eforturilor<br />
de îmbunătăţire a serviciilor<br />
consulare oferite<br />
cetăţenilor români<br />
solicitanţi de servicii consulare<br />
de către Consulatul<br />
României la Castellón<br />
de la Plana şi urmare a<br />
multiplicării numărului de<br />
plângeri cu privire la serviciile<br />
oferite de aşa-zişii<br />
”colaboratori” ai oficiului<br />
consular, reamintesc<br />
sfatul de a nu se recurge<br />
la persoane neautorizate<br />
din afara instituţiei noastre,<br />
pentru obţinerea de<br />
informaţii!<br />
Reporter: Care sunt<br />
documentele necesare<br />
pentru înscrieri de certificate<br />
de stare civilă<br />
(naştere, căsătorie sau<br />
deces), şi pentru care<br />
dintre aceste documente<br />
sunt necesare traduceri<br />
legalizate şi apostila de<br />
la Haga<br />
Dragoş Viorel Ţigău:<br />
Consulatul României la<br />
Castellón de la Plana a<br />
primit în ultima vreme din<br />
ce în ce mai multe plângeri<br />
referitoare la faptul că<br />
potenţialilor solicitanţi de<br />
servicii consulare le sunt<br />
efectuate traduceri care<br />
nu sunt necesare (pentru<br />
cereri de eliberare<br />
paşapoarte sau alte documente<br />
de călătorie, cereri<br />
de transcriere certificate de<br />
naştere, de căsătorie etc.).<br />
Potenţialii solicitanţi<br />
de servicii consulare sunt<br />
informaţi eronat, cu scopul<br />
ca persoane neautorizate<br />
să beneficieze de buna<br />
credinţă a solcitanţilor.<br />
De asemenea, acestora<br />
li se promite efectuarea de<br />
demersuri sau obţinerea<br />
de documente care fie nu<br />
sunt necesare, fie nu sunt<br />
de folos, nefiind întocmite<br />
conform prevederilor legale.<br />
Totodată, Consulatul<br />
României la Castellón<br />
de la Plana reiterează<br />
faptul că personalul consular<br />
manifestă deschidere<br />
totală şi încearcă<br />
să găsească soluţia cea<br />
mai avantajoasă, atât din<br />
punctul de vedere al costurilor,<br />
cât şi al timpului<br />
de aşteptare pentru toţi<br />
solicitanţii de servicii<br />
consulare, indiferent de<br />
natura acestora.<br />
Reamintim de asemenea<br />
faptul că traducătorii<br />
autorizaţi de Ministerul<br />
Justiţiei din România sau<br />
de Ministerul Afacerilor<br />
Externe şi Cooperării din<br />
Spania nu sunt angajaţii<br />
sau colaboratorii<br />
Consulatului României<br />
la Castellón de la Plana.<br />
Oficiul nostru consular<br />
nu răspunde de profesionalismul<br />
acestora sau<br />
de calitatea traducerilor<br />
efectuate de către aceştia.<br />
Pentru o mai bună<br />
înţelegere a acestor situaţii,<br />
subliniez faptul că pentru<br />
înscrierea certificatului de<br />
naştere, căsătorie sau deces,<br />
spre exemplu, se promite<br />
obţinerea apostilei de la<br />
Haga şi traducerea în limba<br />
română a documentului<br />
spaniol, când, de fapt, prin<br />
prezentarea modelului certificado<br />
plurilingüe (care<br />
se obţine pe loc şi gratuit<br />
de la Registrul Civil care<br />
a eliberat libro de familia),<br />
nu mai este nevoie nici de<br />
apostila de la Haga şi nici<br />
de traducere!<br />
Reporter: Fiind<br />
la început de an, ce<br />
transmiteţi românilor din<br />
Comunitatea Valenciană<br />
Dragoş Viorel Ţigău:<br />
În primul rând, le doresc<br />
multă sănătate şi<br />
putere de muncă, iar în<br />
ceea ce priveşte serviciile<br />
consulare, mai multă<br />
încredere în funcţionarii<br />
care lucrează în cadrul<br />
Consulatului României de<br />
la Castellón de la Plana.<br />
Toţi cei care fac parte<br />
din personalul acestui<br />
oficiu consular sunt<br />
pe deplin conştienţi de<br />
importanţa muncii lor,<br />
în sensul că documentele<br />
eliberate trebuie să<br />
respecte cele mai înalte<br />
stadarde în materie<br />
consulară, astfel încât<br />
solicitanţii să le poată<br />
utiliza fără niciun fel de<br />
probleme în orice fel de<br />
circumstanţe, cu respectarea<br />
prevederilor legale<br />
române sau spaniole.<br />
Dorim să facem din<br />
acest oficiu consular un<br />
loc în care să se revină<br />
cu plăcere, cu toate<br />
facilităţile necesare pentru<br />
un stat membru al<br />
Uniunii Europene.<br />
Reamintesc şi doresc<br />
să evidenţiez din nou<br />
sfatul ca orice informaţie<br />
care îi poate ajuta să<br />
obţină documentele de<br />
care au nevoie, corect şi<br />
fără implicarea unor taxe<br />
inutile, le pot obţine numai<br />
de la personalul din<br />
incinta consulatului.<br />
Aşadar, rog să se evite<br />
pe cât este posibil preluarea<br />
de informaţii de la<br />
persoane neautorizate<br />
care nu au nici un fel de<br />
legătură oficială şi legală<br />
cu instituţia noastră şi<br />
care se regăsesc înafara<br />
perimetrului clădirii<br />
consulatului român din<br />
Castellón de la Plana.<br />
Un material realizat<br />
şi editat de Kasandra<br />
Kalmann Năsăudean şi<br />
Mircea Fluieraş<br />
Prelucrare foto:<br />
Florin Valentin Barbu
14 FEBRUARIE<br />
2015<br />
Cultură<br />
Poezia lui Eminescu în<br />
cultura italiană (II)<br />
Iarna fără tine<br />
de Mihăiţă Macoveanu<br />
În a doua jumătate a lului XX, pe lângă Rosa Del<br />
seco-<br />
Conte, şi alţi oameni de cultură<br />
au contribuit la prezentarea<br />
evoluţiei poeziei româneşti în<br />
Italia. În 1961, la Florenţa, se<br />
publică „Antologia della poesia<br />
romena”. Eminescu figurează<br />
cu 12 poeme, printre care:<br />
L uceafărul, Rugăciunea unui<br />
dac, Împărat şi proletar, De<br />
câte ori, iubito, Sara pe deal,<br />
La steaua, Criticilor mei. Traducerea<br />
este făcută de către<br />
Mario de Micheli şi Dragoş<br />
Vrânceanu. Prezentarea îi aparţine<br />
lui Salvatore Quasimodo,<br />
iar biografiile autorilor au fost<br />
întocmite de Mario Baffi.<br />
În 1964, Mario Ruffini,<br />
profesor de limba română la<br />
Universitatea din Torino, publică<br />
volumul „Mihai Eminescu<br />
– Poesie d’Amore”, pentru<br />
care a fost distins cu premiul<br />
Academiei. Traducătorul semnează<br />
şi o prefaţă cuprinzătoare.<br />
Volumul include 92 de traduceri<br />
ale poeziilor de dragoste – antume<br />
şi postume. Traducătorul<br />
reuşeşte să obţină în versiunile<br />
sale „tonul interior eminescian”,<br />
după cum apreciază<br />
Eleonora Cărcăleanu. Mario<br />
Ruffini afirmă: „În această antologie,<br />
vrem să prezentăm latura<br />
cea mai umană a creaţiei poeti-<br />
ce a lui Eminescu, aceea a iubirii.<br />
(...) Am încercat să menţin<br />
neschimbată construcţia sintactică<br />
a fiecărui vers, căutând să-l<br />
redau şi în limba italiană, pe cât<br />
posibil, în eufonie ritmică”. Remarcabil<br />
moment în receptarea<br />
poeziei eminesciene în Italia,<br />
volumul lui Mario Ruffini formează<br />
încă o punte luminoasă<br />
între cele două literaturi.<br />
Dintre intelectualii români<br />
care au manifestat interes pentru<br />
transpunerea versurilor<br />
eminesciene în limba lui Dante,<br />
i-am menţionat până acum<br />
pe Nicolae Iorga şi Dragoş<br />
V rânceanu. Lor li se adaugă alte<br />
nume ca: Despina Mladoveanu,<br />
Mariana Câmpean şi Geo<br />
Vasile. Despina Mladoveanu a<br />
tradus: Dintre sute de catarge,<br />
Dorinţa, Cu penetul ca sideful,<br />
Lacul, Kamadeva, Şi dacă... În<br />
1976, le-a publicat în volumul<br />
„Notizie culturali italiane”, întreţinând<br />
vie atenţia oamenilor<br />
de litere italieni faţă de marele<br />
nostru poet.<br />
În 1982, la Bologna, în<br />
deschiderea colecţiei „ Carta<br />
canta”, apare volumul<br />
„ Eminescu – Poesie, con testo<br />
a fronte, scelte e tradotte da<br />
Mariana Câmpean”. Apar aici<br />
18 variante, în traducere liberă,<br />
având scopul de a-l face cunoscut<br />
pe Eminescu în Italia.<br />
Ele s-au născut „din dorul de<br />
ţară”, după cum mărturiseşte<br />
traducătoarea. În 1989, anul<br />
Centenarului trecerii în eternitate<br />
a lui Eminescu, apare la<br />
Bucureşti, la Editura Minerva,<br />
volumul „Eminescu – Fiore<br />
azzurro. Selezione, versione<br />
italiana e appunti di traduttore<br />
di Geo Vasile”. Prefaţa este<br />
semnată de Zoe Dumitrescu<br />
– Buşulenga. Traducătorul a<br />
selectat 57 de antume şi 20 de<br />
postume, urmând ediţia critică a<br />
lui Perpessicius.<br />
Geo Vasile precizează în<br />
„Însemnări de traducător”: „Ne<br />
place să credem că titlul acestei<br />
cărţi, „Fiore azzurro”, o emblemă<br />
heraldică lirică a eroului romantic<br />
european, are virtutea de<br />
a rezuma metafora esenţială a<br />
unui univers ce subsistă înainte<br />
de toate prin vis ca simbol tutelar<br />
al creaţiei poetice”. E leonora<br />
Cărcăleanu apreciază că Geo<br />
Vasile „se numără printre cei<br />
ce au ştiut să găsească pentru<br />
traducere cuvinte potrivite, care<br />
să dea nu numai echivalenţele,<br />
ci şi aura secretă a înţelesurilor<br />
ştiute doar de poet, dar pe care<br />
le presimţim cu toţii”.<br />
În 1990, la Lucca, a apărut<br />
volumul „Mihai Eminescu –<br />
Poesie, a cura di Elio M. Satti”.<br />
Volumul cuprinde şi un profil<br />
biografic, cât şi un studiu<br />
succint: „L’Opera poetica di<br />
Eminescu”. Elio M. Satti propune<br />
cititorului atât traduceri<br />
literale, cât şi traduceri libere<br />
ale poeziei eminesciene. La începutul<br />
secolului XXI, în 2006,<br />
Marco Cugno invită cititorul<br />
italian în „laboratorul” poemului<br />
Luceafărul, publicând,<br />
în volumul intitulat chiar aşa,<br />
„Mihai Eminescu: Nel laboratorio<br />
di Luceafărul”, şi traducerea<br />
sa a cunoscutului poem<br />
eminescian.<br />
În 2014, apare în Italia o amplă<br />
antologie bilingvă (616 pagini):<br />
„Poesia romena. Sogno,<br />
suono, segno”, la Editura Il<br />
foglio letterario, Piombino,<br />
Livorno. Lansarea volumului a<br />
avut loc la Florenţa. Antologia<br />
este coordonată de traducătorul<br />
Geo Vasile, iar colaboratoarea<br />
lui din Italia este Patrizia<br />
Garofalo. În volum sunt incluşi<br />
35 de poeţi. Considerat de către<br />
traducător „eterna dimineaţă<br />
a creaţiei”, Eminescu deschide<br />
ampla antologie de poezie<br />
modernă şi contemporană. Din<br />
creaţia lui poetică sunt traduse<br />
15 poezii: Rugăciune, Înger de<br />
pază, De câte ori, iubito, Afară-i<br />
toamnă, Sunt ani la mijloc,<br />
Când însuşi glasul, Iubind în<br />
taină, Trecut-au anii, Venezia,<br />
Gândind la tine, Coborârea<br />
apelor, Stau în cerdacul tău,<br />
Sătul de lucru, Pe gânduri ziua,<br />
Răsai asupra mea.<br />
„Ne dorim ca eventualul<br />
cititor (...) să identifice şi să<br />
aprecieze „sunetul perfecţiunii”<br />
al acestui intens şi rafinat<br />
univers artistic oferit de poetul<br />
român”, mărturisea, în urmă cu<br />
un sfert de secol, chiar traducătorul<br />
Geo Vasile. Dar, „aşa cum<br />
pătrunderea creaţiei leopardiene<br />
în ţara noastră a fost anevoioasă<br />
(...), tot astfel receptarea<br />
lui Eminescu în Italia (...) nu a<br />
corespuns mereu tensiunii înalte<br />
a artei sale”, concluzionează<br />
Eleonora Cărcăleanu.<br />
Un material realizat de:<br />
Letiţia Coza - Lunca/Brad<br />
România<br />
Bibliografie<br />
Cărcăleanu, Eleonora – Poezia<br />
lui Eminescu în versiune italiană,<br />
în revista „Collegium”,<br />
1989<br />
Ruffini, Mario – M. Eminescu<br />
– Poesie d’Amore, Torino, 1964<br />
Satti, Elio M. – M. Eminescu –<br />
Poesie, Lucca, 1990<br />
Vasile, Geo – M. Eminescu –<br />
Fiore azzurro, Editura Minerva,<br />
Bucureşti, 1989<br />
Agenţia de carte, România –<br />
agentiadecarte.ro, 2014<br />
Ce frig de o vreme se lasă,<br />
În simţuri mi-e frig, ne-ncetat,<br />
Şi ninge, cu sloiuri de gheaţă,<br />
Şi tu doar cu tine-ai plecat.<br />
Ce rău m-a cuprins, fără tine,<br />
De-atunci, şi de când nu mai eşti,<br />
Ce rele sunt iernile-n mine,<br />
Şi tu ca şi ele îmi eşti!<br />
Şi câinii mei latră la mine,<br />
Nici eu nu mai sunt cum eram,<br />
Se-aşterne zăpada în mine,<br />
Şi eu te presimt, de la geam!<br />
Şi-mi pare că vii, şi nu eşti,<br />
Din toate îmi pleci, repetat,<br />
Şi tot ce-ai lăsat, şi îmi eşti,<br />
E iarna în care-ai plecat.
Dan Luca - Bruxelles<br />
În următorul deceniu am<br />
putea asista la primele concretizări<br />
ale strategiei guvernului<br />
german care intenţionează<br />
informatizarea industriei prelucrătoare<br />
şi promovează aşazisa<br />
“Smart Factory”, Fabrica<br />
Inteligentă. Prin noile apariţii<br />
tehnologice, tendinţa industriaşilor<br />
pentru utilizarea eficientă<br />
a resurselor, precum<br />
şi prin utilizarea internetului<br />
obiectelor, acest lucru este<br />
posibil în următorii ani pe<br />
scară largă.<br />
Dacă în secolele XVIII-<br />
XIX, efectele primei revoluţii<br />
industriale s-au manifestat<br />
benefic asupra Angliei, care<br />
a reuşit să se menţină prima<br />
putere industrială a lumii<br />
până înspre anii 1900, Franţa<br />
a evoluat mai lent, abia spre<br />
sfârşitul perioadei revoluţiei<br />
industriale. Cazul Germaniei<br />
însă a fost puţin diferit, industrailizarea<br />
fiind afectată de fărâmiţarea<br />
politică a ţării, condiţiile<br />
favorabile declanşării<br />
revoluţiei în acest domeniu<br />
concretizându-se câteva decenii<br />
mai târziu.<br />
Când a “izbucnit” însă<br />
ce-a de-a doua revoluţie industrială,<br />
caracterizată de<br />
producţia în masă şi dezvoltarea<br />
unor ramuri industriale<br />
precum industria electrotehnică,<br />
chimică sau a automobilelor,<br />
Germania era mult<br />
mai bine plasată. Consolidându-şi<br />
poziţia de lider în<br />
cercetarea chimică în universităţi<br />
şi laboratoare industriale,<br />
G ermania a devenit dominantă<br />
în industria chimică<br />
din lume în secolul al XIXlea,<br />
chiar dacă din punct de<br />
vedere tehnologic i-a mai trebuit<br />
ceva până să depăşească<br />
Regatul Unit şi Franţa.<br />
Următoarea etapă, cea a<br />
digitalizării industriei este<br />
considerată cea de-a treia<br />
revoluţie industrială. Economistul<br />
Jeremy Rifkin are o<br />
viziune clară asupra felului în<br />
care acest lucru va influenţa,<br />
Opinii FEBRUARIE<br />
2015 15<br />
Întrebare: Este pregătită România<br />
pentru a 4-a revoluţie industrială<br />
nu doar domeniul economic,<br />
ci şi alte domenii - ne cere<br />
să ne imaginăm sute de milioane<br />
de oameni care produc<br />
propria energie verde în casele<br />
lor, birouri şi fabrici, însă<br />
aceasta nu e tot. Ceea ce este<br />
mai interesant este împărţirea<br />
acesteia cu celălalt, precum<br />
într-un „internet al energiei”,<br />
la fel cum acum folosim “share”<br />
pentru a distribui on-line<br />
informaţiile.<br />
Prin apariţia imprimantei<br />
3D, capabilă de a produce<br />
chiar şi alimente, se trece la<br />
ceea ce specialiştii numesc<br />
″cea de-a patra revoluţie<br />
industrială″, Industria 4.0,<br />
caracterizată prin personalizarea<br />
puternică a produselor<br />
în condiţiile de producţie de<br />
masă şi interconectabilitate.<br />
Impactul Industrie 4.0 se<br />
anunţă a apărea în mai multe<br />
domenii, cu efecte majore în<br />
final la nivel socio-economic.<br />
Va fi interesant de ur-<br />
conduce la narcisism, depresie<br />
şi anxietate în rândul<br />
tinerilor<br />
Chiar dacă fotografiile<br />
selfie reprezintă un simplu instrument<br />
de auto-promovare,<br />
acest fenomen poate deveni<br />
periculos pentru societate, deoarece<br />
formează o generaţie<br />
de narcisişti, cred psihologii.<br />
“În mediul online întotdeauna<br />
va fi cineva mai frumos, mai<br />
destept şi mai sus decât tine,<br />
lucru care răneşte şi imaginea<br />
de sine poate fi afectată. Din<br />
acest punct de vedere, Facetivele<br />
de implicare a diasporei<br />
în viaţa economică şi<br />
politică a ţării. Un exemplu<br />
de instrument de pe agenda<br />
politică a diasporei este cel<br />
al Irlandei, care îşi bazează<br />
programul educaţional, ştiinţă<br />
şi tehnologie pe cunoştinţele<br />
celor din afară. Strategia<br />
pentru diaspora este<br />
văzută de multe ori ca fiind<br />
una la nivel de stat naţional.<br />
Aşadar, credeţi că se poate<br />
implica DIASPORA în a<br />
4-a revoluţie industrială din<br />
România<br />
Nota redacţiei:<br />
Dan LUCA este în prezent<br />
Directorul Institutului<br />
EurActiv din Bruxelles. Este<br />
stabilit la Bruxelles din 1997,<br />
fi ind de asemenea profesor<br />
la universităţi din Bruxelles,<br />
Bucureşti şi Cluj. În 2003 a<br />
înfi inţat Clubul ″România-<br />
UE″ Bruxelles, iar în 2009<br />
primul think-tank românesc<br />
din Bruxelles, GrupRomânia.<br />
Ce spun psihologii despre nevoia<br />
de “selfie-uri”<br />
Tinerii, din ce în ce mai<br />
narcisişti pe Facebook, doar<br />
unul din zece recunoaşte asta<br />
În contextul în care<br />
F acebook a devenit un canal<br />
în care “selfie-ul” este din ce în<br />
ce mai răspândit, numai 11,9%<br />
dintre utilizatorii din România<br />
recunosc că motivul principal<br />
pentru care accesează reţeaua<br />
este pentru promovarea imaginii<br />
personale. În acelaşi timp,<br />
marea majoritate (73,6%) declară<br />
că foloseşte Facebook<br />
strict pentru socializare, potrivit<br />
studiului “Facebook, betwemărit<br />
în 2015 cum va juca<br />
Germania în această piesă a<br />
reindustrializării Europei, în<br />
formula propusă de cancelarul<br />
Merkel – Industry 4.0,<br />
având “culmea”, şi un joker<br />
– comisarul european pentru<br />
economie digitală.<br />
Ce potenţial de afirmare<br />
are însă România Guvernatorul<br />
Băncii Naţionale anticipa<br />
încă de acum un an trecerea<br />
de la producţia de serie<br />
la producţia personalizată, pe<br />
scară largă. „Avantajul de a<br />
lua şi a folosi forţa de muncă<br />
din China dispare şi reapare<br />
avantajul de a avea producţia<br />
lângă piaţă. Vedem cum<br />
marile fi rme pleacă şi revin<br />
în SUA, revin în Europa. Se<br />
întâmplă şi în România, prin<br />
unele părţi”.<br />
Responsabilizarea politicã<br />
nu implicã doar câştigarea urmatoarelor<br />
alegeri, ci de fapt<br />
conceperea politicilor publice<br />
necesare îmbunătăţirii calien<br />
socialization and personal<br />
image promotion”, publicat<br />
în The Communication and<br />
Marketing Journal.<br />
Deşi nevoia de socializare<br />
reprezintă un comportament<br />
normal, chiar dacă vorbim de<br />
lumea reală sau mediul online,<br />
potrivit psihologilor, tulburările<br />
de comportament apar atunci<br />
când utilizatorii, în special<br />
aparţinând generaţiei tinere,<br />
pun mai mare accent pe promovarea<br />
sinelui şi mai puţin pe<br />
procesul de socializare.<br />
Fenomenul selfie poate<br />
tăţii vieţii cetăţenilor, dar şi<br />
pentru a pregăti ţara pentru<br />
următorii ani. Nu ar strica<br />
deci lansarea unui Masterplan<br />
în România pe acest subiect,<br />
sau mãcar o dezbatere pe subiectul<br />
″România şi Industry<br />
4.0″ la televiziunile atât de<br />
dragi românilor.<br />
Şi dacă Diaspora a devenit<br />
- în sfârşit -, subiectul<br />
politic cel mai mediatizat<br />
din România, poate nu este<br />
rău ca în acest ″Task Force<br />
Industrie 4.0″ la nivel naţional<br />
să fie incluse şi persoane<br />
din Diaspora. Dar haideţi să<br />
trecem peste populismul liguşitor<br />
şi să intrăm în realitate.<br />
E mai benefică atât românilor<br />
din România, cât şi celor din<br />
afara ţării.<br />
Emigranţii nu trebuie<br />
văzuţi precum trădătorii de<br />
ţară, iar conceptul trebuie<br />
îndepărtat. Reiterez faptul<br />
că existenţa relaţionării instituţionale<br />
atrage şi obiec-<br />
book-ul este o piedică în calea<br />
comunicării, apropierii dintre<br />
oameni. Din cauză că petrec<br />
foarte multe ore pe reţelele de<br />
socializare, tinerii de azi nu<br />
mai stiu să construiască relaţii<br />
interumane funcţionale din<br />
care să primească atenţie, iubire<br />
şi validare. Aceste nevoi şi<br />
trebuinţe, nefiind satisfacute în<br />
viaţa reală, ei şi le satisfac în<br />
lumea virtuală”, este de părere<br />
psihologul Iuliana Fulas.<br />
De asemenea, specialistul<br />
consideră fenomenul selfie ca<br />
fiind “o formă de narcisism, un<br />
strigăt după atenţie întemeiat<br />
pe singurătate şi apare din dorinţa<br />
a fi iubiţi, validaţi de ceilalţi,<br />
din dorinţa de a umple un<br />
gol din suflet”.<br />
Motivul principal pentru<br />
care majoritatea tinerilor aleg<br />
să-şi facă selfie şi să posteze<br />
aceste fotografii în reţelele sociale<br />
online, potrivit psihologului,<br />
este stima de sine scazută şi<br />
nevoia de atenţie şi validare.<br />
Psihologul afirmă că o fotografie<br />
selfie promovează doar<br />
aspectul fizic, nu şi alte calităţi,<br />
iar comparaţia cu „idealurile de<br />
frumuseţe” pe care mass-media<br />
le promovează şi ridicarea aspectului<br />
fizic la nivel de valoare<br />
absolută, poate duce la dezvoltarea<br />
unor probleme emoţionale.<br />
“Un comentariu negativ, o<br />
glumă sau puţine like-uri la o<br />
fotografie selfie îi impinge pe<br />
mulţi tineri la gesturi extreme.<br />
Vizionarea fotografiilor selfie<br />
sau a status-urilor unor persoane<br />
care par a fi perfecte şi fericite<br />
poate duce către o stimă de<br />
sine scăzută, anxietate şi depresie”,<br />
crede psihologul Iuliana<br />
Fulas.<br />
Selfie-ul este un mod neautentic<br />
de a menţine echilibrul<br />
interior<br />
“Tinerii trebuie să înţeleagă<br />
că, folosite moderat, fotografiile<br />
selfie pot fi unelte pozitive în<br />
exprimarea sinelui, dar atunci<br />
când postează selfie-uri în exces,<br />
caută, de fapt, aprobarea<br />
celor din jur, caută validare şi<br />
menţinerea unei imagini de<br />
sine pozitive. Selfie-urile sunt<br />
un mod neautentic de a menţine<br />
echilibrul interior”, consideră<br />
psihologul Iuliana Fulas.<br />
Specialistul spune că nu<br />
e nimic anormal să căutăm<br />
atenţia, aprobarea, validarea în<br />
relaţia cu celălalt, însă acestea<br />
pot fi benefice doar în relaţii<br />
interumane directe, bazate pe<br />
comunicare, iubire, intimitate,<br />
emoţii şi sentimente profunde.<br />
“A crea o prietenie cere timp,<br />
contact vizual real, trebuie să<br />
simţi, să vezi, să auzi persoana<br />
respectivă, cunoaşterea reală<br />
este vitală şi aduce un echilibru<br />
ce nu-l vom mai căuta în lumea<br />
virtuală”, declară psihologul<br />
Iuliana Fulas .<br />
Pentru a preveni generarea<br />
stării de depresie şi anxietate,<br />
psihologul le recomandă părinţilor<br />
să monitorizeze timpul<br />
petrecut de copiii lor pe<br />
Facebook, iar orice schimbare<br />
aparută în comportamentul copiilor/tinerilor,<br />
să fie un semnal<br />
de alarmă, deoarece în spatele<br />
unui banal selfie se pot ascunde<br />
multe frustrări şi sentimente<br />
negative. De cealaltă parte, psihologul<br />
Iuliana Fulas crede că<br />
tinerii ar trebui să se analizeze<br />
atent, punându-şi câteva întrebări<br />
de bază: Cine sunt eu, Ce<br />
cred despre mine, De ce sunt<br />
singur/singură, De ce nu am<br />
contacte reale Ce temeri am,<br />
Mă simt neîmplitit/ă, Cum fac<br />
să-mi rezolv aceste probleme,<br />
iar următorul pas este consultarea<br />
unui specialist.<br />
Persoană de contact<br />
Iuliana Fulas<br />
Psiholog<br />
0723.081.070<br />
Transmite,<br />
Dr. Tănase Tasenţe<br />
Director General<br />
Plus Communication
16<br />
FEBRUARIE<br />
2015<br />
Prof. Irina Georgescu Şova<br />
California/USA<br />
te în sufletul părinţilor cum<br />
că, dacă anumite fapte sau<br />
vorbe ale lor nu apar pe listă,<br />
înseamnă că nu au greşit<br />
faţă de copil.<br />
Ceea ce pentru un părinte<br />
este o greşeală, pentru un altul<br />
este ceva normal faţă de care<br />
nu are pic de sentiment de<br />
culpabilitate.<br />
Când un părinte greşeşte<br />
faţă de copilul său, el va şti<br />
singur numaidecât, instinctiv,<br />
pentru că îi va spune inima<br />
imediat şi oricine orice i-ar<br />
zice cum că nu a greşit, nu îi<br />
va aduce liniştea.<br />
A greşi implică toate acele<br />
acţiuni, vorbe, fapte făcute cu<br />
voie sau fără de voie şi care<br />
dau părintelui un puternic<br />
disconfort, o stare sufletească<br />
de rău, în el se bat convingeri<br />
opuse că a procedat bine sau<br />
nu, regretă sincer vorba, fapta,<br />
întâmplarea şi ar vrea să<br />
dea timpul înapoi.<br />
Greşelile vin din anumite<br />
credinţe şi convingeri pe care<br />
le purtăm cu noi încă din copilărie,<br />
care corespund unui<br />
sistem de valori moştenit şi<br />
pe care în prezent îl negăm<br />
pentru că el nu mai corespunde<br />
credinţelor şi concepţiilor<br />
noastre prezente.<br />
Acest conflict de interese<br />
interior este imediat recunoscut<br />
de un suflet de părinte şi<br />
decide singur când a greşit<br />
sau nu faţă de copilul său.<br />
De ce şi părinţii, şi copiii<br />
trebuie să spună „Îmi pare<br />
rău!”<br />
Este atât de uşor pentru<br />
adulţi să spună “Îmi pare<br />
rău!” atunci când greşesc faţă<br />
de alţi adulţi. Şi, totuşi, atât<br />
de greu să le spună propriilor<br />
lor copii “Am greşit! Îmi<br />
pare rău! Iartă-mă!”. Cu toa-<br />
Părinţi şi copii<br />
Recunoşti sau nu în faţa<br />
copilului că ai greşit<br />
O problemă des întâlnită<br />
în relaţia părinţi şi copii este<br />
“autoritatea” adultului. Concepţia<br />
generală din moşi-strămoşi<br />
pe această relaţie este<br />
că părintele este “mare”, ştie<br />
“multe” şi este un “model”<br />
demn de urmat.<br />
Cu toate acestea, a greşi<br />
este omeneşte şi părinţii mai<br />
comit şi erori în eforturile lor<br />
de a modela şi educa un viitor<br />
adult, provocare deloc uşoară.<br />
Unele asemenea erori au consecinţe<br />
suficient de neplăcute<br />
asupra copilului sau familiei,<br />
lăsând chiar şi răni sufleteşti<br />
sau fizice, încât este clar că ai<br />
greşit.<br />
Şi atunci se pune întrebarea:<br />
Recunoşti sau nu în<br />
faţa copilului că ai greşit<br />
Are vreo consecinţă favorabilă<br />
a-ţi recunoaşte erorile<br />
şi limitele umane Şi dacă<br />
recunoşti, afectează acest<br />
lucru relaţia dintre părinte şi<br />
copil<br />
Înainte de a analiza acest<br />
delicat subiect, e important<br />
să definim ce este aceea o<br />
greşeală a părintelui faţă de<br />
copilul său. Este imposibil<br />
de prezentat o listă concretă<br />
şi finită care să aducă linişte<br />
acestea, părinţii îşi educă<br />
şi deseori obligă copiii să le<br />
spună “Am greşit! Iartă-mă!”<br />
la fiecare greşeală pe care o<br />
fac.<br />
Iar această “strategie”<br />
poate să nu fie tocmai corectă.<br />
Teama majoră este că dacă<br />
admiţi în faţa copilului că ai<br />
greşit îţi pierzi din imaginea<br />
de “perfecţiune”, îţi scade<br />
autoritatea şi pierzi respectul<br />
copilului şi deci ratezi ca data<br />
viitoare să te mai asculte, deci<br />
sfârşeşti prin a fi un eşec de<br />
părinte. Aceasta este teama<br />
din spate care ne face să fim<br />
aşa de rigizi.<br />
Se întâmplă acest lucru<br />
când recunoşti că ai greşit în<br />
faţa unui adult Cu siguranţă<br />
răspunsul este NU. Celălalt<br />
adult ia notă de ceea ce tu îi<br />
spui şi chiar apreciază sinceritatea,<br />
deschiderea ta. Specialiştii<br />
în psihologia copilului<br />
spun că aceeaşi reacţie o vei<br />
obţine şi când recunoşti greşeala<br />
în faţa unui copil.<br />
Nu-ţi vei submina în nici<br />
un fel autoritatea, nu vei părea<br />
deloc slab în ochii copilului,<br />
nu vei pierde respectul lui.<br />
Dimpotrivă! El va învăţa că<br />
este normal să mai şi greşeşti,<br />
este firesc să discuţi deschis<br />
despre asta, îi va creşte încrederea<br />
şi respectul în tine.<br />
Nu va creşte cu sentimentul<br />
de vinovăţie, construit pe<br />
imaginea părintelui perfect şi<br />
a copilului care greşeşte tot<br />
timpul. Cu alte cuvinte, îi va<br />
creşte şi încrederea şi respectul<br />
de sine. Mai mult, copilul<br />
va avea un model demn de<br />
urmat, îi va fi mai uşor să empatizeze<br />
cu ceilalţi, va fi mai<br />
iertător şi totodată mai atent<br />
să nu rănească sentimentele<br />
altora.<br />
O altă lecţie pe care i-o<br />
predai prin sinceritatea ta este<br />
cea a responsabilităţii. Prin<br />
recunoaşterea faptului că ai<br />
greşit, îţi asumi greşeala şi vei<br />
lua toate măsurile pentru a o<br />
repara. În acest fel, copilul tău<br />
va învăţa să-şi asume responsabilitatea<br />
şi să suporte consecinţele<br />
faptelor sale. Problemele<br />
cu care te confrunţi<br />
trebuie rezolvate şi nicidecum<br />
ascunse “sub preş”.<br />
Beneficiul de a-ţi recunoaşte<br />
greşelile faţă de copilul<br />
tău se răsfrânge şi asupra<br />
ta: în loc să porţi în suflet<br />
povara vinovăţiei, sperând<br />
că cel mic uită, te eliberezi<br />
şi tu, sudându-vă relaţia cu<br />
adevărat.<br />
Cum reacţionează copiii<br />
la criticile adulţilor<br />
Sunt mulţi părinţi care<br />
consideră că o critică constructivă<br />
este mereu binevenită<br />
şi că îi va ajuta pe<br />
copii să nu mai lase hainele<br />
pe podea, să dea o mână de<br />
ajutor prin casă la treburile<br />
gospodăreşti, să nu mai întârzie<br />
seara, acasă, să stea<br />
mai puţin la calculator şi<br />
mai mult la lecţii etc.<br />
Totuşi, când ajung să<br />
aibă copii la vârsta adolescenţei<br />
îşi dau seama că<br />
această critică constructivă<br />
nu este deloc constructivă şi<br />
nu ajută la mare lucru. Ci,<br />
dimpotrivă, creşte încăpăţânarea<br />
copiilor, îi îndepărtează<br />
de părinţi şi îi fac să<br />
aibă reacţii exagerate ceea<br />
ce îi enevează pe părinţii<br />
care, la rândul lor, înăspresc<br />
critica.<br />
Într-un studiu publicat<br />
în jurnalul american Social<br />
Cognitive and Affective<br />
Neuroscience, cercetătorii<br />
de la Universitatea din<br />
Pittsburgh au încercat să<br />
găsească legătura dintre critică<br />
şi comportamentul adolescenţilor.<br />
Eu au studiat reacţia<br />
adolescentelor la criticile<br />
mamelor. În timpul studiului<br />
au fost scanate creierele<br />
fetelor în timp ce ascultau<br />
două tipuri de stimuli: unul<br />
- critica, altul comentarii<br />
neutre venite din partea mamelor<br />
lor.<br />
Astfel s-a descoperit că<br />
în timp ce ascultau criticile<br />
mamelor, s-a î<strong>nr</strong>egistrat<br />
o activitate cerebrală<br />
intensă în mai multe zone<br />
ale creierului responsabile<br />
cu emoţiile de tip negativ.<br />
Concomitent s-a î<strong>nr</strong>egistrat<br />
o scădere a activităţii cerebrale<br />
în zonele care temperează<br />
emoţiile.<br />
Deşi studiul lasă în urmă<br />
multe semne de întrebare,<br />
el este considerat un punct<br />
de început foarte important<br />
în ceea ce priveşte reacţia<br />
copiilor la criticile adulţilor.<br />
Stimulii negativi sunt<br />
percepuţi în creier ca ameninţări<br />
şi, ca atare, acesta<br />
produce trei tipuri de reacţii<br />
– luptă, fugă, blocaj – , cu<br />
scopul de a apăra corpul.<br />
***
Pagina copiilor FEBRUARIE<br />
2015 17<br />
Prof. Letiţia Coza<br />
Lunca/Brad, România<br />
Mărţişor – somn uşor<br />
Mai doarme încă sub zăpadă<br />
Ăla micu’: Ghiocel!<br />
Rar un fulg mai stă să cadă,<br />
Ţipă-o pasăre sub cer.<br />
Iar izvorul se deşteaptă,<br />
Şopotind îşi face drum,<br />
Ocoleşte satu-n fum<br />
Răsărind sub brazda dreaptă.<br />
Soarele strălucitor<br />
Orologiul îşi porneşte,<br />
Mirat, cerul limpezeşte,<br />
Numai eu oftez cu dor:<br />
Unu Martie – „Mărţişor –<br />
Şnur lucrat cu bucurie,<br />
O, e-un talisman uşor,<br />
Roşu cu-alb! Ţi-l trimit ţie!”<br />
Bucuria<br />
lecturii<br />
Lucrează în ritm vioi<br />
şi află cuvinte noi!<br />
Vorbe alese ai ţesut,<br />
Covoraşele-ai umplut!<br />
Jocul nou nu este greu:<br />
Rând pe rând, câte-un careu<br />
Ce pătrate albe are<br />
Iar aşteaptă completare;<br />
Tu lucrează-n ritm vioi<br />
Şi află cuvinte noi!<br />
Careul magic, să ştii,<br />
Cuvântul nou îl va numi!<br />
Rezolvarea careurilor din lunile noiembrie 2014, decembrie 2014 şi ianuarie 2015:<br />
„Ăi mici româneşte să citească” (<strong>Occidentul</strong> Românesc, noiembrie 2014)<br />
1. Internet; 2. Poezie; 3. Trimit; 4. Invitaţie; 5. Catrene; 6. Treceţi; 7. Scris; 8. Ritm; 9. Exersaţi<br />
Verticala AB: Româneşte<br />
„Sfântă moştenire” (<strong>Occidentul</strong> Românesc, noiembrie 2014)<br />
1. Minte; 2. România; 3. Rosteşte; 4. Hârtia; 5. Pâine; 6. Cântecul; 7. Culmile; 8. Bucuroşi;<br />
9. Fire<br />
Verticala AB: Moştenire<br />
„Mici comori” (<strong>Occidentul</strong> Românesc, decembrie 2014)<br />
1. Copii; 2. Noi; 3. Zâmbesc; 4. Coală; 5. Tăria; 6. Scris<br />
Verticala AB: Comori<br />
„Datina străbună” (<strong>Occidentul</strong> Românesc, decembrie 2014)<br />
1. Drum; 2. Crai; 3. Rugători; 4. Iisus; 5. Noastră; 6. Acasă<br />
Verticala AB: Datina<br />
„Mihai Eminescu” (<strong>Occidentul</strong> Românesc, ianuarie 2015)<br />
1. Seară; 2. Muzică; 3. Inima; 4. Cadenţă; 5. Noaptea; 6. Vals; 7. Farmec; 8. Suflet<br />
Verticala AB: Eminescu<br />
„Ţesătoarea eminentă” (<strong>Occidentul</strong> Românesc, ianuarie 2015)<br />
1. Mulţime; 2. Cer; 3. Singură; 4. Pace; 5. Trează; 6. Foarte; 7. Incandescente; 8. Făureşte;<br />
9. Firelor; 10. Şoapte<br />
Verticala AB: Ţesătoarea<br />
Invitaţie la scris<br />
Careul 1: pe verticala AB vei descoperi titlul<br />
unei schiţe de I. L. Caragiale (două cuvinte)<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
(Mail prin internet)<br />
1. Mesaje în mod .....................<br />
2. ............................. în catrene<br />
3. E mai ................ nimic de zis<br />
4. Nu admit nici ........................<br />
5. Nici .......................................<br />
Careul 2: pe verticala AB vei descoperi titlul<br />
capodoperei poeziei populare româneşti<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
(Ţara-casă urme lasă)<br />
A<br />
B<br />
A<br />
B<br />
1. Ăi de vin din moşi-......................<br />
2. ............................... noastră dragă<br />
3. Cântecul de ....................... şi jale<br />
4. Rosteşte în ........................ mumii<br />
5. S-o laşi sfântă .............................<br />
6. Am în casă o ...................-ntreagă<br />
7. Adu vorba cea..............................<br />
(Fata – Stea dans vrea)<br />
Completează careurile cu cuvinte din poeziile indicate, care au apărut în ultimele trei numere<br />
ale publicaţiei „<strong>Occidentul</strong> Românesc” (noiembrie, decembrie şi ianuarie), la „Pagina<br />
copiilor”. La fiecare careu vei găsi indicată, între paranteze, poezia din care trebuie să te inspiri.<br />
Dacă nu ai păstrat ziarele, poţi regăsi poeziile respective pe pagina de internet www.<br />
occidentul-românesc.com. Rezolvările acestor careuri vor apărea în numărul din luna martie.<br />
Careul 5: pe verticala AB vei descoperi titlul poeziei lui Mihai E minescu, poezie<br />
considerată capodopera literaturii româneşti culte<br />
1. Ea-ţi înfige-n ........................ ace<br />
2. După-o ........................... de sfere<br />
3. .................................. cea cochetă<br />
4. Are .......................; n-ai ce-i face!<br />
5. Se iveşte înspre ............................<br />
6. După-o muzică de ........................<br />
7. Ascultată cu ..................................<br />
8. Apărură milioane de .....................<br />
9. ................................. cu trup de jar<br />
10. ..............................-n doi, cadenţă<br />
Careul 3: pe verticala AB vei descoperi numele autorului<br />
român care a scris „Dumbrava minunată”<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
8<br />
9<br />
(Mâna fină dor alină)<br />
A<br />
B<br />
1. Â-ul ....................... România<br />
2. De aceea ....................... fină<br />
3. Ocroteşte, .................... –alină<br />
4. Adunând şi mici ...................<br />
5. Nu mai lacrimă-n ..................<br />
6. ...................................-n manuscris<br />
7. Numai ..........................-n şuvoi<br />
8. Literele-n .................................<br />
9. Răsădeşte-n ....................... flori<br />
Careul 4: pe verticala AB vei descoperi cum<br />
numesc românii cântecele specifice Crăciunului<br />
(Trei Crai spre stea)<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
8<br />
9<br />
10<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
A<br />
B<br />
A<br />
B<br />
1. E noaptea de .....................! Ce bucurie!<br />
2. Săracă pare, dar câtă .............................<br />
3. Iisus ........................ s-a născut în ieslea<br />
4. Păstrează prin ......................-n veşnicie<br />
5. Şi ninge, ............................. e semn bun<br />
6. E-atât de dragă ........................ străbună<br />
7. Răsare steaua şi .............................-nvie
18<br />
FEBRUARIE<br />
2015<br />
Lorena G. Borrero - Málaga<br />
El cultivo del olivo tiene en<br />
la Costa Daurada una historia<br />
milenaria. Ya en la época del<br />
Imperio Romano se hablaba<br />
del transporte de aceite desde<br />
la ciudad de Tarraco a Roma.<br />
Pero es en la época medieval,<br />
con la llegada de los<br />
monjes del Cister y sus modelos<br />
de producciones agrarias,<br />
cuando se plantan grandes extensiones<br />
de olivos, aunque la<br />
variedad arbequina parece ser<br />
que llega en los tiempos de la<br />
Corona de Aragón.<br />
Los aceites de la DOP son<br />
100% arbequina y tienen unas<br />
características muy definidas:<br />
un poco dulces, afrutados,<br />
con aromas a tomate, manzana,<br />
almendras… y muy equilibrados<br />
en boca, con notas<br />
amargas y picantes.<br />
Las aceitunas sanas y en su<br />
punto óptimo de maduración<br />
se recogen manualmente con<br />
peines y se llevan al molino<br />
para la molturación y prensado<br />
en frío. Estos aceites de<br />
excelente calidad de la Costa<br />
Daurada han conseguido en<br />
pocos años colocarse en las<br />
listas de los más premiados.<br />
Por otro lado, el cultivo de<br />
la avellana en las tierras del<br />
interior del Camp tiene una<br />
tradición centenaria, pero es<br />
a finales del XIX cuando se<br />
arrancan los viñedos atacados<br />
por la filoxera y se sustituyen<br />
por avellanos. Son cinco las<br />
variedades amparadas en la<br />
DOP Reus, y es la Negreta la<br />
más abundante, casi el 90%.<br />
Las avellanas se utilizan<br />
en el mundo salado (salsas,<br />
guisos, ensaladas...), pero<br />
es en el mundo dulce donde<br />
reina con todo su poderío<br />
y para comprobarlo no hay<br />
más que darse una vuelta<br />
por el Portal de Catalunya,<br />
en Reus, donde Sol nos deleitará<br />
con un enorme muestrario<br />
de avellanas en<br />
diferentes texturas y elaboraciones:<br />
coca de avellana,<br />
chocolate con avellana, en<br />
ensalada, croquetas frías<br />
de queso de cabra con harina<br />
de avellana, quesos con<br />
jalea de azafrán y láminas<br />
de avellanas garrapiñadas,<br />
praliné de avellanas, vinagreta<br />
de avellanas, catanias<br />
(almendras caramelizadas<br />
recubiertas con un praliné<br />
de avellana y chocolate),<br />
¡una delicia! Si no hemos<br />
tenido suficiente dulce, en<br />
la Confitería Poy se pueden<br />
probar los floc de avellana,<br />
el semifredo de avellana o<br />
las cocas de cereza tan típicas<br />
de Reus.<br />
Con algo más de veinte<br />
hectáreas repartidas en<br />
pequeños huertos entre<br />
montañas, la patata de Prades<br />
(variedad Kennebec) ha conseguido<br />
su IGP (Indicación<br />
Geográfica Protegida) propia,<br />
lo que da idea de la calidad<br />
del producto. Siembran a finales<br />
de primavera y recogen<br />
manualmente dos semanas<br />
después de haber muerto la<br />
parte aérea de la planta, al finalizar<br />
el verano.<br />
La altitud –unos 950 metros–<br />
, los fértiles suelos,<br />
las bajas temperaturas y los<br />
métodos tradicionales de<br />
cultivo alargan el ciclo de<br />
maduración de los tubérculos<br />
con un resultado que no<br />
puede ser mejor: una patata<br />
con una piel lisa y consistente,<br />
de textura harinosa,<br />
con sabor dulce y ligeramente<br />
acastañado, rica en<br />
almidón y que es buena<br />
para freír y para cocer. No<br />
podemos dejar esta localidad<br />
sin probar el trinxat<br />
de Prades del Espasa y el<br />
pastissets de Comtes, que<br />
están hechos con patata.<br />
Las „calcotadas”<br />
Otro producto estrella de<br />
esta zona es el calçot, una<br />
cebolla dulce de la variedad<br />
blanca tardía plantada dos veces;<br />
en el primer año se prepara<br />
el semillero a finales del<br />
invierno y se trasplantan los<br />
cebollinos en primavera; esos<br />
cebollinos se transforman en<br />
bulbos que se recogen en verano<br />
y se guardan en un lugar<br />
adecuado.<br />
Cuando llega septiembre<br />
se plantan de nuevo los<br />
bulbos con la parte superior<br />
cortada para que salgan los<br />
tallos separados. Una vez que<br />
empiezan a crecer los tallos<br />
se cubren con tierra para que<br />
blanqueen y queden más tiernos,<br />
lo que se llama calzar o<br />
aporcar. Se cosechan de enero<br />
a marzo y se cocina a fuego<br />
directo.<br />
Es la época de las calçotadas,<br />
de las reuniones familiares<br />
y de amigos en las masías,<br />
una gran fiesta popular. El<br />
calçot se presenta en tejas de<br />
barro acompañado con salsa<br />
romesco. En el restaurante El<br />
Tast de l’Àngel, en Valls, preparan<br />
un menú degustación a<br />
base de calçot: pulpo con puré<br />
de patatas y calçot; foie con<br />
mermelada de calçot; cordero<br />
con puré de calçot… la imaginación<br />
de Ángel con este producto<br />
es única. Y Germans, en<br />
su bombonería, no se queda<br />
atrás: desde licor hasta bombones<br />
rellenos de mermelada<br />
de calçot. Una humilde cebolla<br />
que da para mucho.<br />
La Costa Daurada tiene<br />
también cinco importantes<br />
denominaciones de vino: los<br />
blancos y rosados elaborados<br />
con la variedad autóctona trepat<br />
y los tintos crianza con la<br />
ull de llebre de la Conca de<br />
Barberà; los blancos afrutados<br />
y equilibrados, los rosados<br />
frescos y los tintos recios<br />
y sabrosos de Tarragona; los<br />
de Montsant, con sus blancos<br />
suaves, además de los tintos y<br />
rosados, sin olvidar los dulces<br />
y rancios; el Penedès y sus<br />
blancos ligeros con gusto a<br />
frutas verdes y los tintos con<br />
España<br />
Productos y restaurantes<br />
estrella de la Costa Daurada<br />
más cuerpo y recuerdos de<br />
frutos rojos, y los del Priorat,<br />
vinos de una gran complejidad,<br />
que cuando son jóvenes<br />
son densos y brillantes y<br />
ganan cuando envejecen en<br />
barrica.<br />
Además, tienen una importante<br />
extesión de terreno<br />
incluida en la DO Cava, donde<br />
elaboran excelentes cavas<br />
como el Do de Jané Ventura y<br />
el rosado ideal para las tardes<br />
tórridas de verano, además de<br />
vinos tintos y excelentes blancos<br />
aromáticos.<br />
Comer y cenar<br />
Llegado el momento de<br />
combinar producto y elaboración<br />
sobreviene la difícil<br />
tarea de elegir restaurante,<br />
que son muchos y buenos. El<br />
Rincón de Diego, en Cambrils,<br />
siempre sorprende. Diego es<br />
un mago en los fogones, un<br />
cocinero capaz de hacer combinaciones<br />
arriesgadas con un<br />
resultado espectacular: tartar<br />
de jurel con sorbetes de cere-<br />
zas, un cuscús de carabineros<br />
a la plancha con bogavante y<br />
curry, lenguado sobre un lecho<br />
de hongos y salsa de cebollas,<br />
ajo blanco con sardinas, lichis<br />
y nieve de coco…<br />
Por su parte, LolaTapes<br />
es una apuesta diferente en<br />
Tarragona, más informal,<br />
una comida para compartir a<br />
base de tapas y platillos que<br />
encierran todo el sabor del<br />
Mediterráneo. Una cocina<br />
sencilla y auténtica basada en<br />
la calidad de las materias primas<br />
y en el producto de proximidad:<br />
anchoas en aceite de<br />
oliva con vinagreta de hongos,<br />
pimientos, cebollinos y menta;<br />
pulpo asado y patata; mollejitas<br />
rebozadas; secreto a la brasa...<br />
Hay que dejarse aconsejar<br />
en el vino, que sorprenderá ya<br />
que David es un buscador de<br />
joyas embotelladas.<br />
Para completar el trío de<br />
ases está Xaloc, en el tarraconense<br />
barrio del Serrallo.<br />
Xavier fue pescador antes que<br />
cocinero y para él los habitantes<br />
del mar no tienen secretos,<br />
sabe cómo sacarles todo<br />
su sabor: boquerones fritos<br />
o marinados, pulpitos rebozados,<br />
gambas cocidas o a la<br />
plancha, pulpo de potera con<br />
alcachofas fritas (guiso marinero),<br />
pulpo a la plancha...<br />
A cada pieza lo suyo: vapor,<br />
plancha, asado o marinado,<br />
con cocciones muy ajustadas<br />
y elaboraciones muy sencillas,<br />
una combinación perfecta.<br />
No se puede terminar sin<br />
hablar de un pequeño restaurante,<br />
nada sofisticado, con<br />
una carta muy reducida de<br />
comida casera hecha con producto<br />
local: patatas, judías,<br />
chorizo, butifarra, paellas de<br />
la tierra –lleva cominos–…<br />
y que está en uno de los parajes<br />
más bonitos de la Costa<br />
Daurada, en la Ermita de la<br />
Mare de Déu de la Roca, un<br />
paisaje que Miró inmortalizó<br />
en sus lienzos.<br />
El A380 de Emirates volará a partir de febrero entre Barcelona y Dubái<br />
El gigante de los cielos, el<br />
Airbus A380, está a punto de<br />
operar en España. El próximo<br />
1 de febrero, la aerolínea<br />
Emirates incorporará uno<br />
de sus A380 a la ruta entre<br />
Barcelona y Dubái. El superavión,<br />
de dos plantas, llevará<br />
517 asientos, entre ellos las<br />
14 suites de primera clase que<br />
cuentan con cabinas, duchas y<br />
Spa.<br />
El A380 es el avión comercial<br />
más grande del mundo.<br />
Posee dos pisos, unidos por<br />
dos escaleras, una en la popa<br />
y otra en la proa. Tiene una<br />
longitud de casi 73 metros (10<br />
metros más que el A340), una<br />
altura de 24 metros (similar a<br />
la de un edificio de ocho plantas),<br />
una envergadura, de ala<br />
a ala, de 80 metros, y un peso<br />
de 252 toneladas.<br />
Necesita dos puertas de embarque<br />
para agilizar la entrada<br />
del pasaje a bordo y una pista<br />
de más de tres kilómetros para<br />
despegar. Puede volar a 13.000<br />
metros de altura y alcanzar una<br />
velocidad relativa de 945 kilómetros<br />
por hora. El próximo<br />
mes comenzará a volar, operado<br />
por Emirates, en la ruta entre<br />
Barcelona y Dubái. Será la<br />
primera vez que el superavión<br />
utiliza un aeropuerto español<br />
para sus vuelos regulares.<br />
El A380 reemplazará al<br />
Boeing 777-300 ER de Emirates<br />
que actualmente cubre la<br />
ruta entre Barcelona y Dubái.<br />
Despegará, cada día, a las 07.40<br />
de Dubái y aterrizará en Barcelona<br />
a las 12.10, para despegar<br />
desde Barcelona a las 15.25 y<br />
aterrizar en Dubái a las 00.45<br />
del día siguiente. La mayor capacidad<br />
del nuevo avión permitirá<br />
ofrecer 2.198 asientos más<br />
a la semana entre Barcelona y<br />
Dubái, lo que puede suponer<br />
un gran impulso a los viajes<br />
de vacaciones y de negocios<br />
en ambas direcciones y una<br />
mayor oferta para los pasajeros<br />
que, desde Barcelona, quieran<br />
conectar en el aeropuerto de<br />
Dubái con vuelos de Emirates<br />
con destino a ciudades de<br />
África, Asia o Australia.<br />
En España, Emirates opera<br />
desde el 1 de agosto de 2010,<br />
cuando inauguró la ruta entre<br />
Madrid y Dubái con un vuelo<br />
diario, ampliada, en el 2012,<br />
a dos vuelos diarios. En julio<br />
de 2012 añadió a la ruta de<br />
Madrid un vuelo diario entre<br />
Dubái y Barcelona. Con la introducción<br />
del A380 en la ruta<br />
de Barcelona, Emirates sumará<br />
21 vuelos con 7.560 plazas semanales<br />
entre España y Dubái.<br />
Emirates es el mayor operador<br />
mundial del gigante de<br />
los cielos. Cuenta con una flota<br />
de 35 A380 y tiene 55 pendientes<br />
de entrega por parte<br />
del consorcio Airbus. Estrenó<br />
su primer servicio regular<br />
con el A380 el 1 de agosto<br />
de 2008, en la ruta sin paradas<br />
más larga de la compañía,<br />
entre Dubái y Nueva York,<br />
11.023 kilómetros que el<br />
avión cubre en 13 horas y 26<br />
minutos. Cinco años después<br />
del primer vuelo con el primer<br />
A380, Emirates ha transportado,<br />
a bordo de estas naves, 18<br />
millones de pasajeros. Ahora<br />
llega a Barcelona.<br />
Suites en primera, bar en<br />
Business<br />
El A380 de Emirates que<br />
operará entre Barcelona y<br />
Dubái a partir del día 1 del<br />
próximo mes de febrero ofrecerá<br />
517 asientos, de los cuales<br />
14 corresponderán a las suites<br />
privadas de la primera clase,<br />
76 a la clase Business y 427 a<br />
la clase Turista. Las suites del<br />
A380 permiten a sus pasajeros<br />
aislarse por completo del resto<br />
de la cabina. Cada suite cuenta<br />
con una puerta corredera,<br />
minibar personal, armario, espejos,<br />
tocador y una cama con<br />
colchón completamente abatible.<br />
El avión aloja, también<br />
para sus pasajeros de primera<br />
clase, dos duchas Spa con toallas<br />
de hilo.<br />
En la clase Business,<br />
Emirates ofrece dos espacios<br />
singulares: dos bares que permiten<br />
acodarse en torno a una<br />
barra circular cuyas formas<br />
están inspiradas en el bar que<br />
la PanAm situó en el piso superior<br />
de los B747, cuando<br />
volar en ese espacio, en esos<br />
aviones, resultaba prohibitivo<br />
para nadie que no fuera de la<br />
jet set. Situados en la planta<br />
superior, los bares del A380 de<br />
Emirates permiten permanecer<br />
de pie, charlando con la tripulación<br />
o con los compañeros de<br />
viaje. Poseen también asientos<br />
alrededor de la barra, como en<br />
un pub, mesas de un solo pie<br />
y otros detalles que generan<br />
el ambiente y la fisonomía del<br />
único bar que opera entre las<br />
nubes.
Zoe Stoleru - Valencia<br />
De la fericirea debordantă<br />
până la disponibilitatea de a<br />
trece cu vederea greşelile altora,<br />
iată cum te transformă<br />
dragostea. Când suntem îndrăgostiţi<br />
plutim pe norişori<br />
pufoşi. Zâmbim fără motiv.<br />
Îi întrebăm pe cei din jur<br />
cum se simt, pentru a le da<br />
ocazia să ne întoarcă întrebarea,<br />
ca să putem ofta adânc<br />
şi să mărturisim că viaţa nu a<br />
fost nicicând mai frumoasă.<br />
Ne trezim dimineaţa şi vrem<br />
să începem ziua cât mai repede<br />
şi să dăm ce avem mai bun<br />
din noi.<br />
Dar oricât ar fi de minunat,<br />
dragostea ne şi “prosteşte”.<br />
Ne face să sunăm o persoană<br />
de 67 de ori până când răspunde<br />
şi ne acordă atenţie,<br />
sau spunem scuze şi te iubesc<br />
de mult mai multe ori decât<br />
ne-am dori. Ne face să ne<br />
schimbăm culoarea părului,<br />
activităţile din timpul liber şi<br />
chiar personalitatea.<br />
Iată câteva moduri în care<br />
dragostea îţi transformă personalitatea:<br />
Te simţi fericit şi neliniştit în<br />
acelaşi timp<br />
Probabil te întrebi cum<br />
adică fericit şi neliniştit în<br />
acelaşi timp. Când eşti îndrăgostit,<br />
totul devine posibil.<br />
Conform unui studiu publicat<br />
pe site-ul medical LiveScience,<br />
o persoană se poate simţi<br />
fericită când e îndrăgostită,<br />
dar şi neliniştită în acelaşi<br />
timp.<br />
Eşti dependent<br />
Dacă ai fost vreodată de<br />
părere că dragostea e o dependenţă<br />
de care nu poţi scăpa,<br />
conform site-ului WebMD, nu<br />
ai fost prea departe de adevăr.<br />
Dragostea eliberează substanţe<br />
care te fac să te simţi bine,<br />
similare cu cele declanşate de<br />
oricare altă dependenţă perfidă<br />
cu care ne confruntăm în viaţă.<br />
Îţi asumi mai multe riscuri<br />
Indiferent că iubeşti pe cineva<br />
care stă la două uşi sau<br />
două ţări depărtare de tine,<br />
Medical Daily spune că “dependenţa”<br />
pe care o simţim<br />
când iubim ne dă curaj să ne<br />
asumăm mai multe riscuri<br />
pentru a ajunge la inima persoanei<br />
iubite.<br />
Eşti mult prea protector<br />
Un studiu recent efectuat<br />
la Universitatea de Stat din<br />
Florida a arătat că dragostea<br />
poate face ca o persoană să<br />
devină mult prea protectoare<br />
cu partenerul ei.<br />
Nu te poţi concentra<br />
Dacă mintea începe să<br />
se învârtă în cercuri şi nu te<br />
poţi concentra nici la cele<br />
mai mărunte sarcini din rutina<br />
ta zilnică, dragostea e de<br />
vină. Când eşti îndrăgostit,<br />
creierul îşi pierde abilitatea<br />
de a-şi menţine concentrarea<br />
pe ceea ce trebuie să rezolve,<br />
Stil, sănătate, frumuseţe FEBRUARIE<br />
2015 19<br />
Dragostea îţi modifică personalitatea<br />
explică un studiu efectuat la<br />
Universitatea din Maryland.<br />
Eşti plin de încredere<br />
Cu alte cuvinte: dragostea<br />
te face să iei viaţa în piept plin<br />
de încredere, în loc să adopţi<br />
o atitudine pesimistă, spune<br />
ScienceDaily.<br />
Dacă eşti mai instabil emoţional,<br />
te echilibrezi<br />
Un studiu publicat recent în<br />
revista Journal of P ersonality<br />
(Revista personalităţii) a analizat<br />
modul în care dragostea<br />
afectează pe termen lung<br />
personalitatea şi a descoperit<br />
că, gândirea negativă poate fi<br />
dezvăţată. În urma observării<br />
unor persoane considerate<br />
nevrotice, deprimate sau anxioase,<br />
cercetătorii au descoperit<br />
că deveneau mult mai<br />
stabile într-o relaţie plină de<br />
iubire.<br />
Nu critici<br />
Eşti surprins/a că iubita/ul<br />
tău te încurajează în tot ceea<br />
ce faci de la carieră, până la<br />
felul în care îţi rezolvi un conflict<br />
cu un prieten Scanările<br />
efectuate asupra creierului<br />
arată că atunci când unei persoane<br />
i se arată poza partenerului,<br />
sau a cuiva iubit, zona<br />
creierului ce guvernează simţul<br />
critic, cortexul frontal, se<br />
închide şi persoana respectivă<br />
renunţă la orice simt critic sau<br />
îndoială.<br />
Eşti mai deştept<br />
Creierul unui om îndrăgostit<br />
este unul inteligent. Dragostea<br />
declanşează centrul de<br />
dopamină al creierului, care<br />
stimulează abilităţile motorii<br />
şi cognitive. Într-un studiu,<br />
participanţii priveau un ecran<br />
pe care se afişau rapid diverse<br />
nume, iar când apărea numele<br />
persoanei iubite, abilitatea lor<br />
de a rezolva sarcinile primite<br />
creştea dramatic.<br />
Documentare:<br />
http://www.dailymail.co<br />
http://mentalfloss.com<br />
http://www.sciencedaily.com<br />
http://www.medicaldaily.com<br />
http://www.webmd.com<br />
http://www.livescience.com<br />
http://www.care2.com<br />
Trebuie să-ţi schimbi<br />
stilul de viaţă<br />
Efectele reziduale ale consumului<br />
de alcool, nopţilor nedormite,<br />
lipsei de mişcare şi ale<br />
dulciurilor pe care le consumi<br />
cu poftă se acumulează şi se resimt<br />
zi după zi , lună după lună.<br />
Din păcate, efectele nu sunt sesizabile<br />
la început şi pot trece<br />
neobservate şi netratate.<br />
Dacă acorzi atenţie însă la<br />
semnalelor discrete pe care ţi<br />
le dă corpul, îl poţi ajuta să fie<br />
mai sănătos şi mai fericit fără<br />
să ajungi să suferi de o boală<br />
cronică, pe care mulţi dintre<br />
noi o acceptă ca fiind o parte<br />
normală a vieţii.<br />
Dacă suferi de unul dintre<br />
aceste 5 simptome, alimentaţia<br />
şi stilul tău de viaţă ar trebui<br />
schimbate … şi fără nicio amânare!<br />
Iată 5 semne care îţi spun<br />
că este timpul să îţi schimbi stilul<br />
de viaţă!<br />
Eşti balonat. Alimentele pe<br />
care le consumi şi chiar modul<br />
în care o faci pot determina<br />
balonarea. Sensibilităţile alimentare<br />
se manifestă deseori<br />
sub formă de balonare, dar şi<br />
stresul sau mestecatul rapid<br />
sau insuficient pot fi motive la<br />
fel de bune. Renunţă la alimente<br />
procesate, zahăr şi lactate<br />
(dacă există posibilitatea să fii<br />
sensibil) şi încearcă să consumi<br />
multe legume bogate în fibre<br />
pentru a-ţi curăţa stomacul.<br />
Poţi de asemenea să introduci<br />
probiotice de calitate în alimentaţia<br />
zilnică.<br />
Eşti nervos şi indispus.<br />
Acestea sunt de regulă efecte<br />
secundare ale stresului cronic<br />
şi oboselii. Durerile de cap sunt<br />
şi ele legate de alimentaţie, aşa<br />
că fii atent la ce mănânci. Fă<br />
o baie cu sare Epsom pentru a<br />
beneficia de efectele calmante<br />
ale magneziului şi încearcă să<br />
te abţii de la dulciuri şi carbohidraţi<br />
rafinaţi, care nu fac decât<br />
să î<strong>nr</strong>ăutăţească lucrurile.<br />
În schimb, alege alimente care<br />
să-ţi satisfacă pofta de dulce,<br />
dar să fie şi sănătoase, precum<br />
cartofii dulci sau budinca din<br />
seminţe de chia.<br />
Ai ochii umflaţi. Dacă eşti<br />
în urmă cu somnul şi ai exage-<br />
rat cu paharele de vin, ochii tăi<br />
vor avea de suferit. Masează-ţi<br />
faţa încet şi încearcă nişte exerciţii<br />
de mobilitate – gen yoga<br />
– care să pună limfa în mişcare.<br />
Ceaiurile detoxifiante cu<br />
păpădie sau ciuline pot fi şi ele<br />
foarte bune pentru ficatul tău<br />
suprasolicitat. Dar cel mai important,<br />
relaxează-te şi recuperează<br />
orele de somn pierdute!<br />
Ai tenul tern. Excesul de<br />
sare, zahăr, cofeină şi alcool pot<br />
contribui la lipsa de strălucire a<br />
pielii. Când corpul tău munceşte<br />
din greu pentru a digera sau<br />
procesa anumite alimente, pielea<br />
este prima care are de suferit.<br />
Pentru a evita acest lucru,<br />
consumă din plin legume cu<br />
frunze verzi şi hidratează-te din<br />
belşug. Periajul uscat al pielii<br />
este o altă modalitate foarte<br />
bună de a înlătura celulele<br />
moarte şi a stimula regenerarea<br />
pielii, pentru circulaţia limfei,<br />
refăcând astfel aspectul fin şi<br />
luminozitatea pielii.<br />
Mintea ţi-e înceţoşată.<br />
Renunţă la zahăr şi la mierea<br />
granulată şi crudă! Incapacitatea<br />
de a gândi clar şi de a te<br />
concentra la lucruri simple este<br />
un semn clar al consumului excesiv<br />
de zahăr şi probabil şi al<br />
sensibilităţii la insulină. Anumite<br />
sensibilităţi la mâncare,<br />
cum ar fi cea la lactate pot dezechilibra<br />
şi ele puterea de concentrare.<br />
Combină renunţarea<br />
la zahăr sau lactate cu mai multă<br />
mişcare şi introdu o doză de<br />
creativitate în viaţa ta zilnică…<br />
şi mintea ta va zbârnăi din nou!<br />
Dacă renunţi la anumite<br />
alimente timp de câteva săptămâni,<br />
adaugă-le treptat şi<br />
observă cum te simţi când le<br />
mănânci. Dacă eşti din nou<br />
balonat şi iritabil, atunci mai<br />
bine renunţi de tot la alimentele<br />
respective. Ascultă-ţi<br />
corpul şi renunţă la tot ce nuţi<br />
face bine şi te va recompensa<br />
cu sănătate şi energie<br />
din plin!<br />
Documentare:<br />
http://www.care2.com<br />
http://www.sciencedaily.com<br />
http://www.medicaldaily.com<br />
http://www.webmd.com
20<br />
FEBRUARIE<br />
2015<br />
Prof. Andra Mateescu Gutiérrez<br />
Alicante/ Spania<br />
Denumirea de Făurar vine<br />
de la Faur, adică timpul când<br />
se ascuţeau uneltele pentru începutul<br />
sezonului agrar. Pentru<br />
că are 28 sau 29 de zile,<br />
Făurar este considerat fratele<br />
cel mic al lunilor anului.<br />
Sfântul Trifon (1 februarue)<br />
(Trif Nebunul): sfânt<br />
care apără viile şi livezile de<br />
omizi, lăcuste, viermi, gândaci.<br />
Pentru a proteja holdele<br />
de insecte, era sărbătorit prin<br />
diferite interdicţii la muncă.<br />
Oamenii se duc dimineaţa la<br />
biserică ca să ia aghiazmă făcută<br />
anume, cu care stropesc<br />
viile, livezile, grădinile.<br />
Numele de Trif Nebunul,<br />
după istorisirile populare, i se<br />
trage din faptul că a speriat-<br />
o pe Maica Domnului atunci<br />
când aceasta se ducea la biserică<br />
după 40 de zile de la<br />
Naşterea lui Iisus Hristos.<br />
La 40 zile după Crăciun,<br />
la 2 februarie, când biserica<br />
ortodoxă sărbătoreşte Întâmpinarea<br />
Domnului, spiritualitatea<br />
populară păstrează sărbătoarea<br />
numită Stretenie sau<br />
Ziua Ursului. Se consideră că<br />
în această zi anotimpul rece<br />
se confruntă cu cel cald, sărbătoarea<br />
fiind un reper pentru<br />
prevederea timpului calendaristic.<br />
Oamenii puneau schimbarea<br />
vremii pe seama comportamentului<br />
paradoxal al<br />
ursului, numit Al Mare sau<br />
Martin. Pentru a câştiga bunăvoinţa<br />
animalului sălbatic,<br />
ei aşezau pe potecile pe unde<br />
obişnuia să treacă acesta, bucăţi<br />
de carne sau vase cu miere<br />
de albine.<br />
Se consideră că puterea<br />
acestui animal era transferată<br />
asupra oamenilor, în special<br />
asupra copiilor, dacă aceştia<br />
se ungeau, în ziua de 2 februarie,<br />
cu grăsime de urs.<br />
Bolnavii de „sperietoare”<br />
erau trataţi în această zi prin<br />
afumare cu par smuls dintr-o<br />
blană de urs.<br />
Se credea că, dacă în<br />
această zi este soare, ursul<br />
iese din bârlog şi, văzându-şi<br />
umbra, se sperie şi se retrage,<br />
prevestind, astfel, prelungirea<br />
iernii cu încă 6 săptămâni.<br />
Dimpotrivă, dacă în ziua de<br />
Stretenie cerul este înnorat,<br />
ursul nu-şi poate vedea umbra<br />
şi rămâne afară, prevestind<br />
slăbirea frigului şi apropierea<br />
primăverii.<br />
Sfântul Vlasie (11 februarie):<br />
în această zi încep<br />
să se întoarcă păsările migratoare;<br />
Sfântul Vlasie este protectorul<br />
femeilor însărcinate;<br />
sărbătoarea este respectată de<br />
femeile gravide pentru a naşte<br />
copii sănătoşi.<br />
Dragobete - Sărbătoarea<br />
Îndrăgostiţilor (24 februarie):<br />
este fiul Dochiei, identificat<br />
cu Eros în mitologia<br />
greacă şi Cupidon în mitologia<br />
română. În unele zone<br />
Dragobetele poartă numele<br />
de Năvalnicul, flăcău care ia<br />
minţile fetelor şi tinerelor femei.<br />
El a fost transformat de<br />
Maica Domnului în floarea cu<br />
acelaşi nume. Acum păsările<br />
încep să îşi facă cuiburi. Băieţii<br />
şi fetele trebuie să se întâlnească<br />
de Dragobete ca să<br />
rămână îndrăgostiţi tot anul.<br />
Tradiţii<br />
Tradiţii şi obiceiuri<br />
româneşti în<br />
februarie<br />
Dragobete<br />
Sărbătoarea iubirii<br />
la români<br />
Dragobetele este o re a fertilităţii, căci sub ocrotirea<br />
sărbătoalui<br />
se formează perechile, atât la<br />
oameni, cât şi la păsări. Gospodarii<br />
începeau, la 24 februarie,<br />
lucrul pe câmp şi în bătătură,<br />
deoarece orice treabă iniţiată de<br />
Dragobete era cu spor.<br />
Credinţe populare<br />
Dragobetele se celebrează<br />
la 24 februarie, în unele locuri<br />
la 28 februarie sau 1, 3 ori 25<br />
martie, confuzia fiind cauzată<br />
de cele două calendare, iulian<br />
şi gregorian. Odinioară, prin<br />
satele româneşti se striga:<br />
Dragobetele sărută fetele!<br />
Se credea că cine participă la<br />
sărbătoare avea să fie ferit tot<br />
anul de boli. De aceea fetele<br />
şi flăcăii, îmbrăcaţi în straie<br />
de sărbătoare, se întâlneau<br />
în curtea bisericii, apoi, dacă<br />
vremea era frumoasă, plecau<br />
în pădure să culeagă ghiocei şi<br />
alte plante miraculoase, pentru<br />
a descânta de dragoste.<br />
Dacă vremea era urâtă, se<br />
strângeau în casa unuia dintre<br />
ei şi se ţineau de poveşti şi jo-<br />
curi. Tot de Dragobete fetele şi<br />
băieţii se logodeau simbolic,<br />
de cele mai multe ori acestea<br />
fiind urmate de logodne<br />
adevărate sau, prin alte zone,<br />
tinerii legau frăţii de sânge.<br />
Taina legământului fiind astfel<br />
asigurată de Dragobete, el nefiind<br />
doar zeul iubirii, ci şi al<br />
prieteniei şi al armoniei dintre<br />
oameni şi natură.<br />
De asemenea, în această<br />
zi, fetele mari strângeau de<br />
cu seară zăpadă din locuri neumblate,<br />
denumită şi Zăpada<br />
Zânelor, sau luau apă de ploaie<br />
de pe florile de fragi, despre<br />
care se spunea că era născută<br />
din susurul zânelor. Se credea<br />
că apa aceasta era magică şi<br />
era păstrată cu mare grijă tot<br />
anul, fiind folosită pentru unele<br />
descântece de dragoste, dar<br />
şi pentru a se spăla în anumite<br />
zile ca să devină mai frumoase<br />
şi mai drăgăstoase.<br />
Legende<br />
Legenda Dragobetelui dăinuie<br />
încă de pe vremea dacilor.<br />
El reprezenta divinitatea mitologică,<br />
similară cu Eros sau<br />
Cupidon, care oficia în cer, la<br />
început de primăvară, unirea<br />
tuturor animalelor şi păsărilor.<br />
Etimologia cuvântului datează<br />
tot de pe vremea dacilor:<br />
„trago“ însemna ţap, iar<br />
„pede“ picioare. Odată cu<br />
trecerea timpului, „trago“ a<br />
devenit „drago“, iar „pede“ a<br />
devenit „bete“. Se pare că pentru<br />
daci „trago“ era simbolul<br />
fertilităţii şi al dragostei. Mai<br />
există şi ipoteza că Dragobete<br />
se traduce prin „chipul frumos<br />
din casa lui Dumnezeu“, tot<br />
de la cuvintele dacice „drag“,<br />
ce semnifica „chip frumos<br />
sau chip luminos“, şi „betel“,<br />
„Casa lui Dumnezeu“.<br />
De asemenea, Dragobetele<br />
mai este considerat a fi fiul<br />
babei Dochia, un fecior năvalnic<br />
de o frumuseţe rară, încât<br />
sucea minţile fecioarelor şi ale<br />
tinerelor femei. De-a lungul<br />
timpului, el a fost transformat<br />
în protectorul iubirii celor<br />
care se „întâlnesc“ în ziua de<br />
D ragobete şi a căror iubire va<br />
fi veşnică.<br />
O veche legendă românească<br />
povesteşte că Dragobete a<br />
fost transformat într-o buruiană,<br />
numită Năvalnic, chiar de<br />
Maica Domnului, după ce nesăbuitul<br />
tânăr a îndrăznit să-i<br />
„încurce“ şi ei cărările.<br />
Chiar dacă tradiţionala<br />
sărbătoare a iubirii abia dacă<br />
mai pâlpâie, pentru că i-a luat<br />
locul Valentine’s Day, se spune,<br />
din bătrâni, că în ziua de<br />
D ragobete, a tainicei logodne<br />
de odinioară, oamenii trebuie<br />
să fie veseli şi să se distreze.<br />
Documentare:<br />
www.historia.ro<br />
www.e-scoala.ro<br />
www.calendarintercultural.ro<br />
Niculiţă–Voronca: „Datinile şi<br />
credinţele poporului român“<br />
FOTO: Doru Stancu<br />
***
Reţetele Annei FEBRUARIE<br />
2015 21<br />
Reţete pe bază de miere<br />
Aceste elixire gustoase te<br />
protejează de virusurile gripale<br />
şi de răcelile sezoniere.<br />
Pentru ambele reţete ai nevoie<br />
de un borcan mic, care să<br />
poată fi închis etanş.<br />
1. Ingrediente<br />
• miere crudă<br />
• 2-3 căpăţâni de usturoi<br />
Mod de preparare:<br />
Se desfac cu grijă căţeii<br />
de usturoi. Trebuie înlăturate<br />
toate foiţele care îi leagă<br />
de bulbul căpăţânii. Umple<br />
borcanul cu căţeii de usturoi<br />
şi acoperă cu mierea crudă.<br />
Pune capacul bine închis,<br />
scrie data şi pune-l în cămară.<br />
Cu timpul mierea şi usturoiul<br />
se vor înnegri şi amestecul va<br />
fi mai concentrat. Unele persoane<br />
păstrează amestecul de<br />
usturoi cu miere în frigider,<br />
dar mierea poate fi păstrată<br />
fără probleme şi la temperatura<br />
camerei. Se ia zilnic câte<br />
o linguriţă de miere, sau se<br />
pune peste pâine integrală.<br />
2. Ingrediente<br />
• miere crudă<br />
• 2 linguriţe cu vârf de ghimbir<br />
ras<br />
• 1 linguriţă de scorţişoară<br />
• opţional, 1 lingură de pudră<br />
de cacao<br />
Mod de preparare:<br />
Se amestecă ingredientele<br />
în borcan împreună cu mierea<br />
şi se poate servi imediat. Se<br />
păstrează în cămară şi se poate<br />
lua câte o linguriţă în fiecare<br />
zi, preventiv. Va fi foarte<br />
îndrăgit de copii datorită gustului<br />
deosebit. Trebuie ţinut<br />
cont de faptul că nu este indicată<br />
mierea copiilor sub 1 an.<br />
Salată de varză<br />
roşie cu praz şi<br />
avocado<br />
Chifteluţe de<br />
Ştiaţi că dovleceii se află<br />
printre alimentele care luptă<br />
împotriva procesului de îmbătrânire.<br />
Sunt foarte bogaţi<br />
în apă, cam 95% din masa lor,<br />
dar pulpa şi, mai ales, coaja<br />
conţin mari cantităţi de vitamina<br />
B9, vitamina A, magneziu,<br />
fosfor şi potasiu şi fibre<br />
alimentare.Dovleceii au cele<br />
mai bune efecte terapeutice<br />
atunci când sunt consumaţi în<br />
stare crudă. Aşadar, vă propun<br />
să ne bucurăm de beneficiile<br />
lor într-un preparat gustos şi<br />
hrănitor.<br />
Ingrediente:<br />
• 5 dovlecei<br />
• 5 linguri seminţe de in măcinate<br />
dovlecei<br />
• 1 legătură de mărar<br />
• 3-4 căţei de usturoi<br />
• 1 linguriţă de turmeric<br />
• sare neiodata<br />
• piper<br />
Mod de preparare:<br />
Spălaţi dovleceii şi daţi-i<br />
pe răzătoare. Aşezaţi-i într-un<br />
vas şi presăraţi deasupra lor o<br />
linguriţă de sare, amestecaţi şi<br />
lăsaţi-i aşa în jur de 10 minute<br />
până când ei vor elimina mare<br />
parte din apă. Stoarceţi dovleceii<br />
de apă bine, puneţi-i întrun<br />
alt recipient în care veţi<br />
adăuga restul ingredientelor<br />
(inul, turmericul, usturoiul<br />
strivit, mărarul tăiat mărunt,<br />
sare şi piper după gust) şi<br />
omogenizaţi.<br />
Formaţi biluţe din această<br />
compoziţie, aplatizaţi-le<br />
cu podul palmei şi aşezaţi-le<br />
într-o tavă a deshidratorului<br />
pe hârtie de paraflex sau foaie<br />
de copt. Vor ieşi două tavi.<br />
Puneţi chifteluţele la deshidratat<br />
8 ore la 42 grade<br />
Celsius. În urma deshidratării<br />
ele trebuie să fie uscate la exterior<br />
şi moi în interior. Dacă<br />
nu aveţi deshidrator le puteţi<br />
pune la cuptor pe o tavă acoperită<br />
cu hârtie de copt. Setaţi<br />
cuptorul la temeperatura cea<br />
mai mică şi coaceţi-le (eventual<br />
cu uşa întredeschisă)<br />
până când obţinem textura<br />
dorită, coapte la exterior şi<br />
moi în interior.<br />
Varza roşie face parte din<br />
aceeaşi specie ca şi binecunoscuta<br />
varză albă, dar are<br />
un “ceva” în plus. Nu este<br />
vorba doar de culoarea sa, ci<br />
şi de uimitorul său potenţial<br />
vindecător. Varza roşie conţine<br />
de câteva ori mai multe<br />
vitamine decât surata sa verde-alburie,<br />
iar pigmenţii care<br />
îi dau culoarea roşie-violacee<br />
sunt un adevărat inamic al infecţiilor,<br />
dar şi al afecţiunilor<br />
tumorale sau al bolilor degenerative.<br />
Ingrediente:<br />
• 500 g varză roşie tăiată mărunt<br />
• 100 g praz tăiat mărunt<br />
• 1 mână de pătrunjel tăiat<br />
mărunt<br />
• 50 g mix de seminţe (floarea<br />
sorelui, dovleac şi susan<br />
hidratate)<br />
• 2 linguri suc de lămâie<br />
• Sare<br />
• Piper<br />
Maioneza de avocado:<br />
• 2 bucăţi avocado bine copt<br />
• 1-2 linguri suc de lămâie<br />
• 2-3 linguri ulei de măsline<br />
• Sare neiodată<br />
Mod de perparare:<br />
Amestecaţi într-un bol toate<br />
ingredientele pentru salată.<br />
Introduceţi cele pentru maioneza<br />
de avocado în robotul<br />
de bucătărie prevăzut cu<br />
lama în “S” şi procesaţi până<br />
când acesta capătă o consitenţă<br />
fină. Turnaţi maioneza de<br />
avocado peste salată, amestecaţi<br />
bine şi gata! O puteţi<br />
savura alături de crackersi sau<br />
pâinici raw.
22<br />
FEBRUARIE<br />
2015<br />
Corina Simionescu Hudgens<br />
Medic terapeut – Norwich/ Anglia<br />
Kiwi este un fruct savuros,<br />
aromat, dar şi cu cel mai mare<br />
aport de vitamina C. Aşadar,<br />
consumul de kiwi întăreşte<br />
vasele de sânge, reduce riscul<br />
de atac de cord şi reglează<br />
tensiunea arterială. De altfel,<br />
vitamina C întăreşte sistemul<br />
imunitar şi creşte rezistenţa<br />
organismului în faţa răcelilor<br />
şi a gripei. Aflaţi şi alte motive<br />
pentru care ar trebui să<br />
introduceţi în dieta dumneavoastră<br />
kiwi.<br />
Reduce presiunea arterială<br />
şi reglează ritmul cardiac<br />
Bogat în vitamina C, polifenoli,<br />
vitamina E, magneziu,<br />
potasiu şi cupru, kiwi protejează<br />
vasele de sânge împotriva<br />
formării de cheaguri.<br />
De asemenea, kiwi reduce<br />
nivelul colesterolului „rău”<br />
şi implicit riscul de boli cardiovasculare.<br />
În plus, kiwi îi<br />
2015 Terapia verde<br />
ajută pe bolnavii de diabet să<br />
ţină glicemia sub control.<br />
Util în curele de slăbire<br />
Bogat în fibre solubile<br />
(pectină), kiwi detoxifică organismul,<br />
previne constipaţia,<br />
reglează digestia şi preîntâmpină<br />
apariţia cancerului de<br />
colon. De asemenea, acizii<br />
din compoziţia acestor fructe<br />
îmbunătăţesc funcţiile vezicii<br />
biliare. Mai mult, un kiwi<br />
consumat zilnic are grijă de<br />
silueta dumneavoastră, pentru<br />
că vă ajută să slăbiţi în mod<br />
sănătos.<br />
Protecţie împotriva astmului<br />
Datorită vitaminei C şi a<br />
altor antioxidanţi pe care îi<br />
conţine, kiwi întăreşte imunitatea<br />
şi creşte rezistenţa organismului<br />
în faţa răcelilor şi a<br />
gripei. De asemenea, datorită<br />
antioxidanţilor conţinuţi, kiwi<br />
oferă protecţie împotriva astmului.<br />
Corectează vederea<br />
Kiwi are în componenţă<br />
luteină şi zeaxantină, care<br />
protejează ochii. De aceea,<br />
acest fruct este perfect pentru<br />
menţinerea acuităţii vizuale<br />
şi protejarea ochilor împotriva<br />
maculării degenerative.<br />
Z eaxantina oferă exact aceleaşi<br />
beneficii, ambele luptând<br />
împotriva pierderii vederii<br />
şi încetinirii progresului<br />
maculării degenerative.<br />
Kiwi<br />
fruct cu cel mai mare<br />
aport de vitamina C<br />
Remediu antistres benefice asupra psihicului, o stare de relaxare întregului<br />
Magneziul din compoziţia ameliorează spasmele musculare,<br />
organism. Consumaţi zilnic<br />
fructelor de kiwi are efecte<br />
reduce tensiunea şi oferă câte un kiwi, pentru a<br />
oferi<br />
energie corpului dumneavoastră,<br />
dar şi pentru a vă feri<br />
de stres şi stări de anxietate.<br />
Indicat în sarcină<br />
Acidul folic conţinut de<br />
fructul de kiwi este benefic<br />
pentru femeile care se pregătesc<br />
pentru o sarcină sau sunt<br />
însărcinate. Această vitamină<br />
este excelentă pentru producţia<br />
şi susţinerea de noi celule, în<br />
plus, ajută copilul să se dezvolte.<br />
Dar şi vitamina C conţinută<br />
de kiwi ajută femeile însărcinate.<br />
Aceasta este esenţială pentru<br />
creşterea oaselor şi menţinerea<br />
sănătăţii celulelor. Mai mult,<br />
kiwi are efecte afrodiziace, de<br />
aceea e indicat pentru stimularea<br />
funcţiei sexuale masculine,<br />
fiind asociat cu fertilitatea.<br />
Mască pentru ten<br />
Vreţi ca tenul dumneavoastră<br />
să devină mai luminos,<br />
proaspăt şi catifelat Masca<br />
din kiwi este excelentă pentru<br />
a şterge ridurile de pe chip.<br />
Aveţi nevoie de un kiwi, o lingură<br />
cu brânză proaspătă de<br />
vacă, o linguriţă cu iaurt simplu<br />
şi o linguriţă cu migdale<br />
măcinate fin. Se amestecă toate<br />
ingredientele şi se masează<br />
uşor pielea cu această mască,<br />
după care se lasă pe faţă aproximativ<br />
20-30 de minute. Apoi<br />
clătiţi cu apă caldă. Această<br />
mască se poate face de două<br />
ori pe săptămână.<br />
Varza roşie<br />
Beneficii<br />
Originară din Europa, cultivată<br />
de peste 4.000 de ani,<br />
varza a avut mereu o asemenea<br />
importanţă, încât e bine să reamintim<br />
pe larg proprietăţile<br />
sale uimitoare şi rezultatele dobândite<br />
de predecesorii noştri.<br />
Mai mult, utilizarea medicală a<br />
verzei roşii, empirică vreme de<br />
milenii, se întemeiază în prezent<br />
pe consideraţii ştiinţifice<br />
precise.<br />
Asigură cicatrizări de bună<br />
calitate<br />
Pentru a observa punctual<br />
proprietăţile miraculoase ale<br />
verzei roşii, este de ajuns să<br />
amintim un exemplu descris de<br />
înaintaşii noştri. În jurul anului<br />
1800, un căruţaş din Mancenans<br />
a căzut din vehiculul său,<br />
şi una dintre roţi i-a trecut peste<br />
gamba piciorului. Leziunile<br />
erau atât de grave, încât doi<br />
medici au decis că era necesară<br />
o amputaţie.<br />
Atunci, preotul Loviat de<br />
la Saint Claude a sfătuit-o pe<br />
mama rănitului să-i acopere<br />
piciorul traumatizat cu frunze<br />
de varză roşie. Calmat de acest<br />
simplu pansament, căruţaşul a<br />
dormit până a doua zi dimineaţă.<br />
La trezire, spre marea uimire<br />
a medicilor, acesta putea să-şi<br />
mişte piciorul.<br />
Sub frunzele de varză roşie<br />
impregnate cu o abundentă<br />
scurgere de ser sanghinolent,<br />
piciorul dezumflat avea o culoare<br />
normală. După opt zile,<br />
complet restabilit, bolnavul şi-a<br />
reluat ocupaţia... Specialiştii<br />
au observat de-a lungul vremii<br />
că varza asigură cicatrizări de<br />
bună calitate, prevenind astfel<br />
sechelele.<br />
Saramura este indicată la arsuri<br />
Vindecările obţinute prin<br />
varză pot fi înşirate la infinit.<br />
Ele privesc afecţiuni diverse:<br />
plăgi simple sau complicate,<br />
dureri reumatismale, nevralgii<br />
uşoare, cefalee, ulcere la gambă,<br />
antrax, flegmoane şi altele.<br />
Varza roşie este recomandată în<br />
tuberculoză şi în pleurezii. Se<br />
administrează frunze proaspete<br />
în salate, în cazurile de astm.<br />
Saramura verzelor murate este<br />
indicată la arsuri. Sămânţa constituie<br />
un remediu contra viermilor.<br />
Un remediu interesant poate<br />
fi constatat şi în cazul crizelor<br />
hemoroidale, excesiv de dureroase,<br />
însoţite de enterită. Au<br />
existat cazuri în care, timp de o<br />
lună, bolnavii nu puteau sta nici<br />
în picioare, nici culcaţi. Apoi,<br />
au fost supuşi unor tratamente<br />
ce constau în aplicarea verzei<br />
roşii pe şale şi pe fese. Încă de<br />
la prima frunză îşi făcea apariţia<br />
o abundentă secreţie dezgustătoare,<br />
dar vindecarea se<br />
producea în nu mai puţin de <strong>48</strong><br />
de ore.<br />
În cazul ulcerelor de gambă,<br />
al eczemelor şi al plăgilor<br />
infecţioase, folosirea frunzelor<br />
de varză provoacă recrudescenţa<br />
momentană a supuraţiei.<br />
Fenomenul atestă acţiunea dezintoxicantă<br />
şi regeneratoare a<br />
terapeuticii.<br />
Pentru chinezi este „remediul<br />
armoniei”, iar pentru ruşi,<br />
„elixirul longevităţii”. Are numeroase<br />
virtuţi terapeutice, o<br />
adevărată farmacie verde, şi<br />
este un puternic aliat al medicinei<br />
în tratamentul a peste 100<br />
de afecţiuni. Vechii egipteni<br />
o foloseau pentru întreţinerea<br />
frumuseţii, calitate recunoscută<br />
şi în prezent, fiind ingredientul<br />
natural cel mai utilizat de industria<br />
cosmetică.<br />
Sucul, recomandat în geriatrie<br />
Pentru a obţine sucul din<br />
aloe vera se iau frunze, nu mai<br />
tinere de doi ani, se spală cu<br />
apă fierbinte, se taie în bucăţi,<br />
după care se storc. Sucul stimulează<br />
procesele de regenerare a<br />
sistemului nervos, fiind recomandat<br />
în geriatrie, în cazurile<br />
de recuperare postoperatorie<br />
sau ale celor cauzate de un accident<br />
vascular-cerebral.<br />
Ajută la scăderea nivelului<br />
de colesterol din sânge, normalizează<br />
tensiunea arterială,<br />
stimulează activitatea glandelor<br />
endocrine şi a funcţiei renale.<br />
Prin calităţile sale antiseptice,<br />
dezinfectante şi antiinflamatoare<br />
asigură organismului o stare<br />
fiziologică sănătoasă. Pentru<br />
fortificare se poate pregăti un<br />
amestec din 100 ml suc de aloe,<br />
500 g miez de nucă, 300 g miere<br />
şi sucul de la patru lămâi. Se ia<br />
de trei ori pe zi câte o linguriţă<br />
cu 30 de minute înainte de masă.<br />
Are proprietăţi vasodilatatoare<br />
Aloe vera are proprietatea<br />
de a dilata vasele capilare, mă-<br />
Aloe vera<br />
Remediul armoniei<br />
rind cantitatea de sânge în zona<br />
cu probleme. Aplicată local,<br />
sub formă de comprese cu suc,<br />
are efect antiinflamator, reduce<br />
umflăturile pielii şi ale muşchilor<br />
şi grăbeşte procesul de vindecare<br />
şi de formare a celulelor.<br />
Planta are un efect benefic<br />
asupra sistemului gastrointestinal,<br />
îmbunătăţeşte funcţia ficatului<br />
şi activitatea rinichilor.<br />
Datorită enzimelor pe care le<br />
conţine ajută digestia, reduce<br />
fermentaţiile şi evită putrefacţiile<br />
intestinale. Are o acţiune<br />
tonifiantă pentru intestin, regularizând<br />
tranzitul, curăţă de<br />
bacterii nocive şi favorizează<br />
reproducerea florei bacteriene<br />
benefice, reduce inflamaţiile şi<br />
ajută la absorbirea substanţelor<br />
nutritive.<br />
În cazul lipsei poftei de<br />
mâncare sau al unor stări de<br />
oboseală se recomandă un preparat<br />
obţinut din amestecul a<br />
100 ml tinctură de aloe şi 30<br />
ml tinctură de propolis (în concentraţie<br />
de 30%). Din tonicul<br />
obţinut se ia câte o linguriţă,<br />
diluată cu puţină apă, de trei ori<br />
pe zi.<br />
Conţine 20 dintre cei 22 de<br />
aminoacizi din corpul uman<br />
Calităţile terapeutice ale<br />
plantei se datorează gelului<br />
din interiorul frunzelor. Cea<br />
mai mare parte din acesta este<br />
apă (circa 90%), în care sunt<br />
încorporate vitamina A (benefică<br />
pentru vedere), complexul<br />
B (indispensabil bunei funcţionări<br />
a celulelor nervoase,<br />
fiind singura plantă în care se<br />
găseşte vitamina B12), vitamina<br />
C (protejează organismul<br />
împotriva infecţiilor şi a efectelor<br />
stresului) şi vitamina E<br />
(previne ateroscleroza şi bolile<br />
cardiovasculare).<br />
De asemenea, conţine mai<br />
mult de 20 de minerale (calciu,<br />
potasiu, fosfor, fier, sodiu,<br />
magneziu, zinc, seleniu etc.),<br />
precum şi 20 dintre cei 22 de<br />
aminoacizi din corpul uman,<br />
inclusiv şapte dintre cei opt<br />
care sunt esenţiali şi nu pot fi<br />
sintetizaţi de organism.
Mica publicitate FEBRUARIE<br />
2015 23<br />
Important pentru cititori!<br />
• Vă rugăm să verificaţi<br />
textul anunţului şi<br />
numărul de telefon înainte<br />
de a fi trimis spre publicare<br />
redacţiei noastre!<br />
• Publicaţia <strong>Occidentul</strong><br />
Românesc nu îşi asumă<br />
răspunderea pentru numerele<br />
de telefon greşite<br />
sau conţinutul anunţurilor<br />
de la mica publicitate!<br />
MUNCĂ - CERERI<br />
Sunt româncă şi caut un loc<br />
de muncă. Am 43 de ani şi locuiesc<br />
în Illescas - Madrid de 2 luni.<br />
Am experienţă în marketing.<br />
Am lucrat în domeniu la Metro<br />
România 11 ani, dar aici pot face<br />
şi altceva deoarece sunt o persoană<br />
serioasă, responsabilă şi învăţ<br />
repede să mă adaptez. Exclus internă.<br />
Cunoştinţe de limba spaniolă<br />
la nivel de comunicare. Posed<br />
carnet de conducere şi maşină.<br />
Telefon: 602 4<strong>48</strong> 743.<br />
Şofer cu 25 de ani experienţă,<br />
caut de muncă în Valencia.<br />
Posed carnet categoria B. Mai<br />
multe informaţii, la telefon:<br />
632 599 602.<br />
Mecanic auto,cu experienţă,<br />
caut de muncă în comunitatea<br />
Madrid. Telefon: 667274167.<br />
Doamnă serioasă, 46 de ani,<br />
caut de muncă în comunitatea<br />
Madrid: ca internă, îngrijit<br />
persoane în vârstă, perioadă de<br />
noapte, sau în curăţenie. Am experienţă,<br />
referinţe foarte bune şi<br />
sunt responsabilă! Telefon: 642<br />
527 466.<br />
Tânăr, 26 de ani, caut de<br />
muncă ca şofer, în comunitatea<br />
Madrid. Posed carnet categoria<br />
B, sunt serios, responsabil şi<br />
am experienţă. Telefon: 642 262<br />
188.<br />
Domn, 43 de ani, cu experienţă<br />
în agricultură şi sudură, caut de<br />
muncă în orice regiune a Spaniei.<br />
Telefon: 642 792 190.<br />
Bărbat, 39 de ani, şofer profesionist,<br />
21 de ani experienţă, caut<br />
de muncă în domeniu în toată<br />
Spania sau în construcţii. Rog seriozitate!<br />
Telefon: 603 215 117.<br />
Doamnă serioasă, curată şi<br />
harnică, din comunitatea Madrid,<br />
caut de muncă 4 - 5 ore, sau cu<br />
ora, după orele 16:00. Am referinţe<br />
foarte bune şi experienţă în<br />
curăţenie. Mai multe informaţii<br />
la telefon: 642 797 619.<br />
Doamnă, 47 de ani, caut<br />
de muncă ca şi internă, în<br />
Barcelona. Sunt serioasă, responsabilă,<br />
am referinţe foarte bune,<br />
experienţă. Mai multe informaţii,<br />
la telefon: 642 584 541.<br />
Tânăr, 35 de ani, zidar I, (oficial<br />
de albañileria) caut de muncă<br />
în domeniu, sau la o firmă de<br />
pază, în comunitatea Madrid. Telefon:<br />
603 215 117.<br />
Fată serioasă, cu experienţă,<br />
caut de muncă în Zaragoza. În<br />
curăţenie, îngrijit copii, persoane<br />
în vârstă. Cei interesaţi pot suna<br />
la telefon: 642 229 935.<br />
Sudor, cu experienţă de peste<br />
15 ani, execut orice lucrări de<br />
sudură, confecţii metalice etc., cu<br />
scule profesionale proprii. Mai<br />
multe detalii la telefon: 642 731<br />
407.<br />
MUNCĂ - OFERTE<br />
Căutăm internă cu rezidenţa<br />
în Madrid pentru a avea grijă de<br />
doi copii minori în vârstă de 4<br />
luni şi respectiv, 4 ani, să ştie călca<br />
rufe, curăţenie. Condiţii: experienţă,<br />
responsabilă, documente<br />
legale, seriozitate. Telefon: 692<br />
950 866, 645 878 811.<br />
Avem nevoie de o internă în<br />
Coruña, fără obligaţii familiale,<br />
onestă şi responsabilă, cu vărsta<br />
între 35 – 60 de ani. Mai multe<br />
informaţii la telefon: 722 736<br />
035.<br />
Căutăm internă pentru a lucra<br />
într-o casă din Barcelona în program<br />
de noapte, între orele 20:00<br />
şi 1:00 noaptea. Sunaţi la telefon:<br />
6<strong>48</strong> 874 154, pentru mai multe<br />
informaţii.<br />
Căutăm internă pentru a avea<br />
grijă de o persoană în vârstă, în<br />
Las Palmas de Gran Canaria. Detalii<br />
suplimentare la telefon: 928<br />
228 490.<br />
ÎNCHIRIERI<br />
Închiriez cameră sau un<br />
apartament aproape de staţia<br />
de metrou Carpetana/Madrid.<br />
Informaţii suplimentare la telefon:<br />
698 304 401, 698388 115.<br />
Sunt internă şi caut cameră<br />
pentru sfârşit de săptămână în<br />
zona Delicias. Detalii, la telefon:<br />
611 308 367.<br />
VÂNZĂRI CASE<br />
ŞI TERENURI<br />
Vând apartament 3 camere,<br />
1 bucătărie/1 foc pe gaz, 2 băi,<br />
hol, balcon închis, în Petroşani,<br />
judeţul Hunedoara. Situat ultracentral<br />
(lângă Primărie).<br />
Camere: parchet melaminat; hol:<br />
gresie; băi + bucătărie: faianţă<br />
+ gresie. Recent zugrăvit, foarte<br />
bine întreţinut, spaţios, totul decomandat.<br />
Aproape de şcoală,<br />
licee, piaţă, parc, universitate;<br />
parcare în spate. Etajul 5 din 7<br />
(blocul are lift). Se vinde fără<br />
mobilă. Zonă turistică montană<br />
(Parâng, Straja, Retezat). Detalii<br />
(şi foto) prin email: camiblond@<br />
yahoo.com Preţ: 30.000 EUR<br />
(negociabil).<br />
Vând apartament în Brăila,<br />
cartierul Obor, cu 3 camere, 2<br />
băi, balcon de 7 m. Apartamentul<br />
este modernizat, scară cu interfon.<br />
Preţul 70.000 euro.Telefon<br />
de contact: 642 235 194.<br />
Vând casă în Roşiorii de<br />
Vede, strada Stelian Popescu 7.<br />
Preţ negociabil 29.000 euro. Mai<br />
multe informaţii la telefon: 642<br />
895 765.<br />
Vând teren intravilan, ferit<br />
de inundaţii la ieşirea din<br />
oraşul Negreşti-Vaslui, spre<br />
Siliştea pe partea dreapta (DN<br />
15), cu suprafaţa de 3200<br />
mp. Deschiderea la stradă<br />
asfaltată este de 20 m/ 7euro<br />
mp. Preţ teren 22 400 €.Telefon:<br />
642 960 470.<br />
Vând apartament cu 3 camere<br />
în Beclean/Bistriţa-Nasaud, zonă<br />
foarte bună, etaj 1, cu 2 balcoane,<br />
2 băi, utilat cu parchet, termopan<br />
şi centrală proprie. Preţ informativ,<br />
43.000 euro. Telefon: 663<br />
621 612, 642 511 574.<br />
Vând 10 ari de teren intravilan<br />
în oraşul Beclean, judeţul<br />
Bistriţa-Nasaud, zona Parc, pentru<br />
construcţie de casă, dotat cu<br />
toate utilităţile: apă, gaz, canalizare,<br />
curent electric. Preţ, 22.000<br />
euro. Mai multe informaţii, la telefon:<br />
663 621 612, 642 511 574.<br />
DIVERSE<br />
Confecţionez şi vând, naiuri<br />
profesionale din bambus. Mai<br />
multe informaţii la telefon: 666<br />
355 5<strong>48</strong>.<br />
Vând salon de coafură unisex,<br />
modern, foarte bine utilat,<br />
situat în Calle La Pinta 26, din<br />
Calpe/Alicante. Informaţii<br />
la telefon: 639 429 619, 670 283<br />
779. Se vorbeşte numai în limba<br />
spaniolă, germană, franceză<br />
şi engleză.<br />
Dacă aţi fost victima unui accident<br />
rutier, atât dumneavoastră<br />
cât şi membrii familiei dvs. -<br />
chiar şi cu trei ani în urmă -, vă<br />
rugăm să ne contactaţi pentru<br />
a vă recupera despăgubirile ce<br />
vi se cuvin. Mai multe relaţii la<br />
telefon: 0040 / 746 658 143.<br />
Vând utilaje agricole şi piese<br />
auto, în Barcelona. Telefon: 658<br />
898 346.<br />
MATRIMONIALE<br />
Spaniol, serios, cu situaţie<br />
economică stabilă, caut o doamnă<br />
cu vărsta între 34 – 45 de ani,<br />
pentru prietenie. Telefon: 646 057<br />
841-Manolo.<br />
Bărbat, 44 de ani, din<br />
Comunitatea Madrid, fără<br />
obligaţii, cu situaţie materială<br />
bună, doresc să cunosc o doamnă<br />
de vârstă apropiată pentru o relaţie<br />
serioasă din aceeaşi comunitate şi<br />
fără obligaţii. Rog seriozitate! Telefon:<br />
642 874 567.<br />
Bărbat, 45 de ani, caut o<br />
doamnă/domnişoară pentru<br />
petrecerea timpului liber,<br />
din Comunitatea Madrid.<br />
Telefon: 637 092 992.<br />
Ardelean, 42 de ani, 1,80<br />
m, caut o ardeleancă de vârstă<br />
apropiată, pentru o relaţie serioasă<br />
din Comunitatea Madrid. Telefon:<br />
642 629 367.<br />
Tânăr, 35 de ani, din Pamplona,<br />
brunet, ochi căprui, 175/75,<br />
situaţie economică stabilă, caut o<br />
doamnă de vârstă apropiată pentru<br />
o relaţie serioasă. Telefon: 642<br />
880 431.<br />
Tânăr, 39 de ani, din comunitatea<br />
Madrid, doresc să cunosc o<br />
fată de vârstă apropiată cu mine,<br />
din aceeaşi comunitate, curată,<br />
credincioasă, serioasă, harnică,<br />
pentru o relaţie serioasă. Vă rog<br />
nu sunaţi inutil! Telefon: 672 334<br />
099.<br />
Anunţurile de mică<br />
publicitate sunt<br />
GRATUITE!<br />
E-mail:<br />
redactia@<br />
occidentul-<strong>romanesc</strong>.com<br />
Telefon:<br />
617 080 531 - Orange<br />
642 298 9<strong>48</strong> - DIGI<br />
(de luni până vineri:<br />
09:00–20:00)