Raport la Studiul de evaluare a impactului asupra mediului
Raport la Studiul de evaluare a impactului asupra mediului
Raport la Studiul de evaluare a impactului asupra mediului
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ASISTENTA TEHNICA IN VEDEREA PREGATIRII<br />
PROIECTELOR IN SECTORUL DE MEDIU DIN ROMANIA<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN<br />
JUDETUL IASI<br />
COD PROIECT: 316-14-34/11.2008 - RO 2006/018-<br />
147.04.03.08.02, SEAP nr. 63621<br />
REVIZIA 1<br />
RAPORT LA STUDIUL DE EVALUARE A IMPACTULUI<br />
ASUPRA MEDIULUI<br />
Piese scrise/ Piese <strong>de</strong>senate<br />
MAI 2011<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI
Cod proiect:<br />
316-14-34/11.2008 - RO 2006/018-<br />
147.04.03.08.02, SEAP nr. 63621<br />
Denumire proiect:<br />
Sistemul <strong>de</strong> Management Integrat al Deseurilor in<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Faza <strong>de</strong> Proiectare: STUDIU DE FEZABILITATE<br />
Volum:<br />
1/1 – Volum Unic<br />
<strong>Raport</strong> <strong>la</strong> studiul <strong>de</strong> <strong>evaluare</strong> a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong><br />
Titlu volum: <strong>mediului</strong> pentru proiectul „Sistem <strong>de</strong> management<br />
integrat al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi”<br />
Data predarii: MAI 2011<br />
Beneficiar: Consiliul Ju<strong>de</strong>tean Iasi<br />
LISTA DE SEMNATURI<br />
ROMAIR CONSULTING<br />
Director Tehnic<br />
Mircea DEDU<br />
Sef <strong>de</strong> Proiect<br />
Adrian Adam<br />
ELABORATORI DE SPECIALITATE<br />
Departamentul Studii <strong>de</strong> Mediu: Ecolog Catalina PAUN<br />
ing. Marine<strong>la</strong> RUSU<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI
Cod proiect:<br />
Denumire proiect:<br />
Faza <strong>de</strong><br />
Proiectare:<br />
Volum:<br />
Titlu volum:<br />
316-14-34/11.2008 - RO 2006/018-<br />
147.04.03.08.02, nr. SEAP 63621<br />
Sistemul <strong>de</strong> Management Integrat al Deseurilor<br />
in Ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
STUDIU DE FEZABILITATE<br />
1/1 – volum unic<br />
<strong>Raport</strong> <strong>la</strong> studiul <strong>de</strong> <strong>evaluare</strong> a <strong>impactului</strong><br />
<strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> pentru proiectul ―Sistem <strong>de</strong><br />
management integrat al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul<br />
Iasi‖<br />
Data predarii: Mai 2011<br />
Beneficiar: Consiliul Ju<strong>de</strong>tean Iasi<br />
CUPRINS<br />
1. INFORMATII GENERALE ............................................................................................................. 9<br />
1.1 PROIECTANT GENERAL ...................................................................................................... 9<br />
1.2 BENEFICIARUL PROIECTULUI ............................................................................................ 9<br />
1.3 AUTORITATE CONTRACTANTA: ......................................................................................... 9<br />
1.4 DENUMIREA PROIECTULUI ................................................................................................ 9<br />
1.5 DESCRIEREA PROIECTULUI SI DESCRIEREA ETAPELOR ACESTUIA (CONSTRUCTIE,<br />
FUNCTIONARE, POSTINCHIDERE) ............................................................................................... 9<br />
1.5.1 Infrastructura existenta ................................................................................................... 9<br />
1.5.2 Prezentarea genera<strong>la</strong> a proiectului ............................................................................... 20<br />
1.5.3 Colectarea <strong>de</strong>seurilor .................................................................................................... 28<br />
1.5.4 Statii <strong>de</strong> transfer............................................................................................................ 31<br />
1.5.5 Statii <strong>de</strong> sortare............................................................................................................. 33<br />
1.5.6 Tratarea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile ............................................................................... 34<br />
1.5.7 Depozitul conform Tutora .............................................................................................. 35<br />
1.5.8 Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozite neconforme ..................................................................................... 36<br />
1.6 DURATA ETAPEI DE DURATA ETAPEI DE IMPLEMENTARE ........................................... 38<br />
1.7 INFORMATII PRIVIND PRODUCTIA CARE SE VA REALIZA SI RESURSELE FOLOSITE IN<br />
SCOPUL PRODUCERII ENERGIEI NECESARE ASIGURARII PRODUCTIEI .............................. 38<br />
1.8 INFORMATII DESPRE MATERII PRIME, SUBSTANTE SAU PREPARATE CHIMICE ....... 41<br />
1.8.1 Materiale nepericuloase ................................................................................................ 42<br />
1.8.2 Cantitati <strong>de</strong> substante periculoase prezente <strong>la</strong> un moment dat in incinta <strong>de</strong>pozitului si a<br />
statiilor <strong>de</strong> transfer si consumuri estimate ................................................................................... 45<br />
1.9 INFORMATII DESPRE POLUANTI FIZICI SI BIOLOGICI .................................................... 45<br />
1.9.1 Poluarea fizica .............................................................................................................. 45<br />
1.9.2 Poluarea chimica .......................................................................................................... 46<br />
1.9.3 Poluarea biologica ........................................................................................................ 46<br />
1.10 DESCRIEREA PRINCIPALELOR ALTERNATIVE STUDIATE ............................................. 46<br />
Page 1 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
1.10.1 Colectare si transport .................................................................................................... 48<br />
1.10.2 Deseuri asimi<strong>la</strong>bile celor menajere din comert, industrie, institutii ................................. 52<br />
1.10.3 Deseuri din amba<strong>la</strong>je .................................................................................................... 53<br />
1.10.4 Deseuri bio<strong>de</strong>gradabile ................................................................................................. 58<br />
1.10.5 Deseuri voluminoase .................................................................................................... 61<br />
1.10.6 Deseuri din parcuri si gradini......................................................................................... 61<br />
1.10.7 Deseuri din piete ........................................................................................................... 61<br />
1.10.8 Deseuri stradale............................................................................................................ 62<br />
1.10.9 Deseuri din constructii si <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>ri ................................................................................ 62<br />
1.10.10 Alte fluxuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri ................................................................................................ 62<br />
1.10.11 Recic<strong>la</strong>rea si recuperarea <strong>de</strong>seurilor din amba<strong>la</strong>je .................................................... 69<br />
1.10.12 Tratarea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile ........................................................................ 71<br />
1.10.13 Optiuni privind inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconforme .......................... 78<br />
1.10.14 Verificarea compatibilitatii optiunilor alese in sistemul <strong>de</strong> management integrat al<br />
<strong>de</strong>seurilor 79<br />
2. PROCESE TEHNOLOGICE ....................................................................................................... 80<br />
2.1 PROCESE TEHNOLOGICE DE PRODUCTIE ..................................................................... 80<br />
2.1.1 Statii <strong>de</strong> transfer............................................................................................................ 80<br />
2.1.2 Statii <strong>de</strong> sortare............................................................................................................. 84<br />
2.1.3 Facilitati <strong>de</strong> tratare a <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile ............................................................. 89<br />
2.1.4 Depozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri ..................................................................................................... 93<br />
2.2 VALORILE LIMITA ALE PARAMETRILOR RELEVANTI ATINSI PRIN TEHNICILE<br />
PROPUSE SI PRIN CELE MAI BUNE TEHNICI DISPONIBILE ..................................................... 96<br />
2.2.1 Extras din documentele <strong>de</strong> referinta <strong>la</strong> Cele Mai Bune Tehnici Disponibile (BAT) pentru<br />
tratarea industria<strong>la</strong> a <strong>de</strong>seurilor ................................................................................................. 96<br />
2.2.2 Compararea tehnicilor BAT cu cele cuprinse in proiectul evaluat .................................. 99<br />
3. DESEURI .................................................................................................................................. 100<br />
3.1 Centrul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora ..................................................................... 100<br />
3.1.1 Tipurile si cantitatile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri rezultate ............................................................... 100<br />
3.1.2 Modul <strong>de</strong> gospodarire a <strong>de</strong>seurilor ......................................................................... 102<br />
3.2 Statiile <strong>de</strong> sortare si transfer .............................................................................................. 103<br />
3.2.1 Tipurile si cantitatile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri rezultate ............................................................... 103<br />
3.2.2 Modul <strong>de</strong> gospodarire a <strong>de</strong>seurilor ......................................................................... 104<br />
3.3 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor neconforme .................................................................................... 105<br />
3.3.1 Tipurile si cantitatile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri rezultate ............................................................... 105<br />
3.3.2 Modul <strong>de</strong> gospodarire a <strong>de</strong>seurilor ......................................................................... 105<br />
4. Impactul potential <strong>asupra</strong> componentelor <strong>de</strong> mediu si masuri <strong>de</strong> reducere a acestuia .............. 105<br />
4.1 Apa .................................................................................................................................... 105<br />
4.1.1 Date hidrografice ........................................................................................................ 105<br />
Page 2 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
4.1.2 Date hidrogeologice .................................................................................................... 110<br />
4.1.3 Calitatea apelor........................................................................................................... 111<br />
4.1.4 Alimentarea cu apa potabi<strong>la</strong> si managementul apelor uzate ....................................... 113<br />
4.1.5 Prognozarea <strong>impactului</strong> .............................................................................................. 137<br />
4.2 Aer ..................................................................................................................................... 142<br />
4.2.1 Date climatice ............................................................................................................. 142<br />
4.2.2 Calitatea aerului .......................................................................................................... 146<br />
4.2.3 Surse si poluanti generati ........................................................................................... 148<br />
4.2.4 Prognozarea poluarii aerului ....................................................................................... 153<br />
4.2.5 Masuri <strong>de</strong> diminuare a <strong>impactului</strong> ............................................................................... 155<br />
4.3 Solul si subsolul ................................................................................................................. 157<br />
4.3.1 Solul ........................................................................................................................... 157<br />
4.3.2 Geologia subsolului .................................................................................................... 158<br />
4.3.3 Centrul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora .............................................................. 162<br />
4.3.4 Statia <strong>de</strong> transfer Baltati si statia <strong>de</strong> transfer si sortare Ruginoasa ............................. 165<br />
4.3.5 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor neconforme ............................................................................. 168<br />
4.3.6 Prognozarea <strong>impactului</strong> .............................................................................................. 169<br />
4.4 Biodiversitatea ................................................................................................................... 170<br />
4.4.1 Biodiversitatea in ju<strong>de</strong>tul Iasi....................................................................................... 170<br />
4.4.2 Arii naturale protejate .................................................................................................. 173<br />
4.4.3 Centrul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora .............................................................. 176<br />
4.4.4 Statia <strong>de</strong> transfer Baltati .............................................................................................. 181<br />
4.4.5 Statia <strong>de</strong> transfer si sortare Ruginoasa ....................................................................... 183<br />
4.4.6 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconforme ........................................................... 185<br />
4.5 Peisajul .............................................................................................................................. 188<br />
4.5.1 Amp<strong>la</strong>sarea obiectivelor .............................................................................................. 188<br />
4.5.2 Impactul prognozat ..................................................................................................... 190<br />
4.5.3 Masuri <strong>de</strong> reducere a <strong>impactului</strong> ................................................................................. 191<br />
4.6 Mediul social si economic .................................................................................................. 192<br />
4.6.2 Impactul prognozat ..................................................................................................... 197<br />
4.6.3 Masuri <strong>de</strong> diminuare a <strong>impactului</strong> ............................................................................... 201<br />
4.7 Conditii culturale si entice, patrimoniu cultural.................................................................... 202<br />
5. Analiza alternativelor ................................................................................................................. 205<br />
5.1 Justificarea amp<strong>la</strong>samentelor alese ................................................................................... 205<br />
5.1.1 Amp<strong>la</strong>sament statie <strong>de</strong> transfer si sortare Ruginoasa ................................................. 205<br />
5.1.2 Amp<strong>la</strong>sament Statie <strong>de</strong> transfer Baltati ....................................................................... 205<br />
5.1.3 Amp<strong>la</strong>sament centru <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor Tutora ............................ 205<br />
5.1.4 Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Pascani-Valea Seaca ......................... 206<br />
Page 3 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
5.1.5 Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Targu-Frumos-Adancata .................... 206<br />
5.1.6 Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Har<strong>la</strong>u ................................................ 207<br />
5.1.7 Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Tomesti .............................................. 207<br />
5.2 Analiza <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> .................................................................................... 207<br />
5.2.1 Evaluarea <strong>impactului</strong> pe factori <strong>de</strong> mediu.................................................................... 207<br />
5.2.2 Evaluarea globa<strong>la</strong> a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> ......................................................... 209<br />
6. Monitorizarea ............................................................................................................................ 212<br />
6.1.1 Monitorizarea in faza <strong>de</strong> executie ............................................................................... 212<br />
6.1.2 MONITORIZAREA IN FAZA DE EXPLOATARE ......................................................... 214<br />
6.1.3 Monitorizarea post- inchi<strong>de</strong>re ...................................................................................... 218<br />
7. Situatii <strong>de</strong> risc ........................................................................................................................... 220<br />
7.1 Riscuri naturale (cutremur, inundatii, seceta, alunecari <strong>de</strong> teren) ....................................... 220<br />
7.1.1 Date seismice ............................................................................................................. 220<br />
7.1.2 Potentialul producerii alunecarilor <strong>de</strong> teren ................................................................. 221<br />
7.2 Acci<strong>de</strong>nte potentiale .......................................................................................................... 222<br />
7.3 Analiza posibilitatii <strong>de</strong> aparitie a unor acci<strong>de</strong>nte industriale cu impact semnificativ <strong>asupra</strong><br />
<strong>mediului</strong> ........................................................................................................................................ 223<br />
7.4 P<strong>la</strong>nul pentru situatii <strong>de</strong> risc ............................................................................................... 224<br />
7.5 Masuri <strong>de</strong> prevenire a acci<strong>de</strong>ntelor .................................................................................... 225<br />
8. Descrierea dificultatilor .............................................................................................................. 227<br />
9. Rezumat fara caracter tehnic .................................................................................................... 228<br />
9.1 Necesitatea proiectului ....................................................................................................... 228<br />
9.2 Descrierea proiectului ........................................................................................................ 229<br />
9.3 Metodologia utilizata pentru <strong>evaluare</strong>a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> .................................... 235<br />
9.3.1 Evaluarea <strong>impactului</strong> pe factori <strong>de</strong> mediu.................................................................... 236<br />
9.4 Impactul prognozat <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> .................................................................................. 240<br />
9.4.1 Centrul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora .............................................................. 240<br />
9.4.2 Statia <strong>de</strong> transfer Baltati si statia <strong>de</strong> transfer si sortare Ruginoasa ............................. 242<br />
9.4.3 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconforme din ju<strong>de</strong>tul Iasi .................................... 244<br />
9.5 Concluzii majore care au rezultat din <strong>evaluare</strong>a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> ...................... 244<br />
9.6 Prognoza <strong>asupra</strong> calitatii vietii/standardului <strong>de</strong> viata si <strong>asupra</strong> conditiilor sociale in<br />
comunitatile afectate <strong>de</strong> impact .................................................................................................... 245<br />
LISTA TABELE<br />
Tabel 1.5-1: Informatii <strong>de</strong>spre sistemul <strong>de</strong> salubritate din ju<strong>de</strong>tul Iasi ........................................... 9<br />
Tabel 1.5-2: Gradul <strong>de</strong> acoperire cu servicii <strong>de</strong> salubritate in ju<strong>de</strong>tul Iasi ................................... 14<br />
Tabel 1.5-3: Structura <strong>de</strong>seurilor municipale generate in perioada 2007 – 2009 ......................... 14<br />
Tabel 1.5-4:Compozitia medie a <strong>de</strong>seurilor colectate <strong>de</strong> <strong>la</strong> popu<strong>la</strong>tie si a <strong>de</strong>seurilor din<br />
Page 4 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
amba<strong>la</strong>je in anul 2005 – ju<strong>de</strong>tul Iasi ................................................................................................ 15<br />
Tabel 1.5-5: Cantitati <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri recic<strong>la</strong>bile colectate in Ju<strong>de</strong>tul Iasi .......................................... 16<br />
Tabel 1.5-6: Capacitatea <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a <strong>de</strong>seurilor municipale in ju<strong>de</strong>tul Iasi ........................... 18<br />
Tabel 1.5-7: Depozite neconforme in ju<strong>de</strong>tul Iasi in care a fost sistata <strong>de</strong>pozitarea ................... 19<br />
Tabel 4.2-1: Investitii propuse in ju<strong>de</strong>tul Iasi ................................................................................. 20<br />
Tabel 1.5-9: Popu<strong>la</strong>tia urbana si respectiv popu<strong>la</strong>tia rura<strong>la</strong> pentru zonele <strong>de</strong>servite, pe<br />
obiective, conform arondarilor stabilite pentru anul 2013 ............................................................ 24<br />
Tabel 1.5-10: Statii <strong>de</strong> transfer in ju<strong>de</strong>tul Iasi ................................................................................. 27<br />
Tabel 1.5-11: Numarul necesar <strong>de</strong> recipient <strong>de</strong> colectare pentru <strong>de</strong>seurile menajere in ju<strong>de</strong>tul<br />
Iasi .................................................................................................................................................... 28<br />
Tabel 1.5-12: Numarul <strong>de</strong> recipienti <strong>de</strong> colectare a <strong>de</strong>seului menajer in ju<strong>de</strong>tul Iasi achizitionati<br />
prin proiect ....................................................................................................................................... 29<br />
Tabel 1.5-13: Privire <strong>de</strong> ansamblu <strong>asupra</strong> echipamentelor <strong>de</strong> colectare a <strong>de</strong>seurilor asociate cu<br />
sistemul <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi ..................................................... 29<br />
Tabel 1.5-14: Popu<strong>la</strong>tia urbana, respective popu<strong>la</strong>tia rura<strong>la</strong> pentru zonele <strong>de</strong>servite, in 2009 .. 30<br />
Tabel 1.5-15: Parametrii <strong>de</strong> proiectare ai statiilor <strong>de</strong> transfer ....................................................... 31<br />
Tabel 1.5-16: Caracteristici principale ale statiilor <strong>de</strong> sortare ...................................................... 33<br />
Tabel 1.5-17: Principalele caracteristici ale statiei TMB Tutora .................................................... 35<br />
Tabel 1.5-18: Capacitatea proiectata a <strong>de</strong>pozitului conform Tutora ............................................. 35<br />
Tabel 1.5-19: Depozite neconforme din ju<strong>de</strong>tul Iasi care vor fi inchise prin prezentul proiect... 36<br />
Tabel 1.7-1: Informatii privind productia si necesarul <strong>de</strong> motorina pentru transportul <strong>de</strong>seurilor<br />
- ju<strong>de</strong>tul Iasi ...................................................................................................................................... 40<br />
Tabel 1.7-2: Informatii privind productia si necesarul <strong>de</strong> energie electrica pentru procesarea<br />
<strong>de</strong>seurilor - ju<strong>de</strong>tul Iasi .................................................................................................................... 40<br />
Tabel 1.7-3: Informatii privind productia si necesarul <strong>de</strong> motorina pentru procesarea <strong>de</strong>seurilor<br />
- ju<strong>de</strong>tul Iasi ...................................................................................................................................... 40<br />
Tabel 1.7-4: Informatii privind productia si necesarul resurselor energetice .............................. 41<br />
Tabel 1.10-1: Analiza <strong>de</strong> optiuni privind colectarea <strong>de</strong>seurilor din amba<strong>la</strong>je .............................. 53<br />
Tabel 1.10-2: Analiza <strong>de</strong> optiuni privind colectarea selectiva ....................................................... 55<br />
Tabel 1.10-3: Analiza <strong>de</strong> optiuni privind colectarea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile ........................... 58<br />
Tabel 1.10-4: Analiza <strong>de</strong> optiuni pentru transferul <strong>de</strong>seurilor ....................................................... 65<br />
Tabel 1.10-5: Variante <strong>de</strong> utilizare a produselor rezultate in urma tratarii <strong>de</strong>seurilor in statiile<br />
MBT ................................................................................................................................................... 75<br />
Tabel 1.10-6: Analiza <strong>de</strong> optiuni: compostare individua<strong>la</strong> vs. compostare centralizata ............. 77<br />
Tabel 1.10-7: Compostare vs tratare mecano-biologica ................................................................ 78<br />
Tabel 2.1-1: Parametrii <strong>de</strong> proiectare ai statiilor <strong>de</strong> transfer ......................................................... 80<br />
Tabel 2.1-2: Caracteristici principale ale statiilor <strong>de</strong> sortare in ju<strong>de</strong>tul Iasi ................................. 84<br />
Tabel 2.1-3: Principalele caracteristici ale statiei TMB Tutora ...................................................... 90<br />
Page 5 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Tabel 2.1-4: Capacitatea proiectata <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a CMD Tutora ................................................. 94<br />
Tabel 2.1-4: Depozite urbane neconforme din ju<strong>de</strong>tul Iasi care vor fi inchise prin prezentul<br />
proiect ............................................................................................................................................... 95<br />
Tabel 2.2-1: Valori limita ale parametrilor relevanti atinsi ............................................................. 99<br />
Tabel 4.1-1: Resursele <strong>de</strong> apa in ju<strong>de</strong>tul Iasi ............................................................................... 106<br />
Tabel 4.1-2: Repartitia sectiunilor <strong>de</strong> monitorizare, pe c<strong>la</strong>se <strong>de</strong> calitate pentru anul 2009 ....... 111<br />
Tabel 4.1-3: Repartitia lungimilor <strong>de</strong> rau pe c<strong>la</strong>se <strong>de</strong> calitate, in functie <strong>de</strong> starea ecologica –<br />
indicatori fizico-chimici, pentru anul 2009 ................................................................................... 111<br />
Tabel 4.1-4: Repartitia lungimilor <strong>de</strong> rau pe c<strong>la</strong>se <strong>de</strong> calitate, in functie <strong>de</strong> starea ecologica –<br />
indicatori biologici, pentru anul 2009 ........................................................................................... 111<br />
Tabel 4.1-5: Starea ecologica a <strong>la</strong>curilor ...................................................................................... 112<br />
Tabel 4.1-6: Compozitia levigatului ............................................................................................... 115<br />
Tabel 4.1-7: Randamente <strong>de</strong> epurare ale statiei <strong>de</strong> epurare levigat ............................................ 120<br />
Tabel 4.2-1: Calitatea aerului in ju<strong>de</strong>tul Iasi ................................................................................. 146<br />
Tabel 4.2-2: Emisii <strong>de</strong> particule – inchi<strong>de</strong>re – emisii nedirijate ................................................... 151<br />
Tabel 4.3-1: Factori <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare a solurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi ........................................................ 158<br />
Tabel 4.3-2: C<strong>la</strong>sele <strong>de</strong> calitate a solurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi ............................................................ 158<br />
Tabel 4.4-1: Tipuri <strong>de</strong> habitate si starea <strong>de</strong> conservare in ju<strong>de</strong>tul Iasi ....................................... 173<br />
Tabel 4.4-2: SPA in ju<strong>de</strong>tul Iasi ..................................................................................................... 173<br />
Tabel 4.4-3: SCI in ju<strong>de</strong>tul Iasi ....................................................................................................... 174<br />
Tabel 4.6-1: Evolutia migratiei internationale in ju<strong>de</strong>tului Iasi, in perioada 2000–2007 ............ 193<br />
Tabel 4.6-2: Evolutia migratiei nationale <strong>la</strong> nivelul ju<strong>de</strong>tului Iasi, in perioada 2000 – 2007 ...... 193<br />
Tabel 4.6-3: Evolutia PIB/loc <strong>la</strong> nivelul ju<strong>de</strong>tului Iasi in perioada 2000 - 2006 ........................... 194<br />
Tabel 4.6-4: Evolutia numarului agentilor economici din ju<strong>de</strong>tul Iasi in perioada 2002 – 2007 194<br />
Tabel 4.6-5: Evolutia castigului sa<strong>la</strong>rial nominal mediu net lunar pe activitati ale economiei<br />
nationale <strong>la</strong> nivelul ju<strong>de</strong>tului Iasi in perioada 2000 – 2007 .......................................................... 196<br />
Tabel 4.6-6: Propagarea zgomotului ............................................................................................. 199<br />
Tabel 5.2-1: Monitoringul emisiilor ............................................................................................... 215<br />
Tabel 5.2-2: Monitoringul emisiilor ............................................................................................... 216<br />
Tabel 5.2-3: Parametrii urmariti ..................................................................................................... 219<br />
Tabel 9.2-1: Investitii propuse in cadrul proiectului SMID ju<strong>de</strong>tul Iasi ....................................... 230<br />
Tabel 9.2-2: Popu<strong>la</strong>ria urbana, respectiv popu<strong>la</strong>tia rura<strong>la</strong> pentru zonele <strong>de</strong>servite <strong>de</strong> obiective<br />
in 2013 ............................................................................................................................................ 232<br />
Tabel 9.2-3: Statii <strong>de</strong> transfer in ju<strong>de</strong>tul Iasi ................................................................................. 234<br />
Page 6 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
LISTA FIGURI<br />
Figura 1.5-1: Schema <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi ................................ 23<br />
Figura 1.5-2: Zone <strong>de</strong> gestiune a <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi ........................................................... 25<br />
Figura 1.7-1: Schema <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi ................................ 39<br />
Figura 1.10-1: Schema logica a analizei optiunilor ........................................................................ 48<br />
Figura 1.10-2: Boxe din lemn si p<strong>la</strong>stic pentru compostarea in gospodarii ................................ 60<br />
Figura 1.10-3: Depen<strong>de</strong>nta costurilor <strong>de</strong> transport <strong>de</strong> distanta si solutia <strong>de</strong> management ........ 68<br />
Figura 1.10-4: Analiza <strong>de</strong> optiuni – Compostare si Fermentare Anaeroba .................................. 73<br />
Figura 1.10-5: Analiza <strong>de</strong> optiuni privind tratarea mecano biologica ........................................... 76<br />
Figura 2.1-1: Fluxul tehnologic in statia <strong>de</strong> sortare Ruginoasa .................................................... 87<br />
Figura 2.1-2: Fluxul tehnologic in statia <strong>de</strong> sortare Tutora ........................................................... 89<br />
Figura 2.1-3: Descompunere in siruri ............................................................................................. 91<br />
Figura 2.1-4: Fluxul tehnologic in cadrul statiei TMB Tutora ........................................................ 93<br />
Figura 4.1-1: Managementul apelor uzate .................................................................................... 117<br />
Figura 4.2-1: Viteza medie anua<strong>la</strong> a vantului (1961-2000) ........................................................... 145<br />
Figura 4.3-1: Zonarea seismica a teritoriului Romaniei ............................................................... 160<br />
Figura 4.3-2: Zonarea teritoriului Romaniei in termeni <strong>de</strong> valori <strong>de</strong> varf ale acceleratiei terenului<br />
pentru proiectare ag pentru cutremure avand intervalul mediu <strong>de</strong> recurenta IMR=100 ani ..... 160<br />
Figura 4.3-3: Zonarea teritoriului Romaniei in termeni <strong>de</strong> perioada <strong>de</strong> control (colt), Tc, a<br />
spectrului <strong>de</strong> raspuns .................................................................................................................... 161<br />
Figura 4.3-4: Zonarea teritoriului Romaniei functie <strong>de</strong> potentialul producerii alunecarilor <strong>de</strong><br />
teren ................................................................................................................................................ 162<br />
Figura 4.4-1: Pozitionarea amp<strong>la</strong>samentului ................................................................................ 177<br />
Figura 4.4-2: Pozitionarea amp<strong>la</strong>samentului ................................................................................ 181<br />
Figura 4.4-3: Pozitionarea amp<strong>la</strong>samentului ................................................................................ 183<br />
Figura 4.4-4: Pozitionarea amp<strong>la</strong>samentului ................................................................................ 185<br />
Figura 4.4-5: Pozitionarea amp<strong>la</strong>samentului ................................................................................ 186<br />
Figura 4.4-6: Pozitionarea amp<strong>la</strong>samentului ................................................................................ 186<br />
Figura 4.4-7: Pozitionarea amp<strong>la</strong>samentului ................................................................................ 187<br />
Figura 4.6-1: Structura popu<strong>la</strong>tiei ju<strong>de</strong>tului Iasi, <strong>la</strong> 1 iulie 2008 .................................................. 192<br />
Figura 4.6-2: Evolutia valorii Produsului Intern Brut (PIB) in ju<strong>de</strong>tul Iasi, in perioada 2000 –<br />
2006................................................................................................................................................. 194<br />
Figura 4.7-1: Harta monumentelor istorice in ju<strong>de</strong>tul Iasi ........................................................... 204<br />
Figura 7.1-1: Zonarea seismica a teritoriului Romaniei ............................................................... 220<br />
Figura 7.1-2: Zonarea teritoriului Romaniei in termeni <strong>de</strong> valori <strong>de</strong> varf ale acceleratiei terenului<br />
pentru proiectare ag pentru cutremure avand intervalul mediu <strong>de</strong> recurenta IMR=100 ani ..... 221<br />
Figura 7.1-3: Zonarea teritoriului Romaniei in termeni <strong>de</strong> perioada <strong>de</strong> control (colt), Tc, a<br />
spectrului <strong>de</strong> raspuns .................................................................................................................... 221<br />
Page 7 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Figura 7.1-4: Zonarea teritoriului Romaniei functie <strong>de</strong> potentialul producerii alunecarilor <strong>de</strong><br />
teren ................................................................................................................................................ 222<br />
PIESE DESENATE<br />
Codul<br />
P<strong>la</strong>nsei<br />
Titlul p<strong>la</strong>nsei Scara Revizia<br />
PG 001<br />
PG 002<br />
PG 003<br />
PG 004<br />
PG 005<br />
PG 006<br />
PG 007<br />
PS 001 1<br />
PS 002 1<br />
PS 003 1<br />
PS 004 1<br />
PS 005 1<br />
PS 006 1<br />
PS 007 2<br />
P<strong>la</strong>n <strong>de</strong> incadrare in zona – Statie <strong>de</strong> Transfer si Sortare a<br />
<strong>de</strong>seurilor in localitatea Ruginoasa, ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
P<strong>la</strong>n <strong>de</strong> incadrare in zona - Depozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
in localitatea Valea Seaca (Pascani), ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
P<strong>la</strong>n <strong>de</strong> incadrare in zona - Depozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
in localitatea Adancata (Targu Frumos), ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
P<strong>la</strong>n <strong>de</strong> incadrare in zona - Statie <strong>de</strong> Transfer a <strong>de</strong>seurilor in<br />
localitatea Baltati, ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
P<strong>la</strong>n <strong>de</strong> incadrare in zona - Depozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
in localitatea Har<strong>la</strong>u, ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
P<strong>la</strong>n <strong>de</strong> incadrare in zona - Statie <strong>de</strong> Sortare si Compostare,<br />
Depozit ecologic Tutora, ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
P<strong>la</strong>n <strong>de</strong> incadrare in zona - Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit neconform <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri in localitatea Tomesti, ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
P<strong>la</strong>n <strong>de</strong> situatie - Statie <strong>de</strong> Transfer si Sortare a <strong>de</strong>seurilor in<br />
localitatea Ruginoasa, ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
P<strong>la</strong>n <strong>de</strong> situatie – Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
in localitatea Valea Seaca (Pascani), ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
P<strong>la</strong>n <strong>de</strong> situatie – Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
in localitatea Adancata (Tg. Frumos), ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
P<strong>la</strong>n <strong>de</strong> situatie - Statie <strong>de</strong> Transfer a <strong>de</strong>seurilor in localitatea<br />
Baltati, ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
P<strong>la</strong>n <strong>de</strong> situatie – Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
in localitatea Har<strong>la</strong>u, ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
P<strong>la</strong>n <strong>de</strong> situatie - Statie <strong>de</strong> Sortare si Compostare, Depozit<br />
ecologic Tutora - celu<strong>la</strong> nr. 1, ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Inchi<strong>de</strong>re Depozit Tomesti – P<strong>la</strong>n <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re fina<strong>la</strong> (preluare<br />
Conventie - Componenta A1)<br />
1:50 000 Rev. 0<br />
1:50 000 Rev. 0<br />
1:50 000 Rev. 0<br />
1:50 000 Rev. 0<br />
1:50 000 Rev. 0<br />
1:50 000 Rev. 0<br />
1:50 000 Rev. 0<br />
1:500 Rev. 0<br />
1:1 000 Rev. 0<br />
1:1 000 Rev. 0<br />
1:500 Rev. 0<br />
1:1 000 Rev. 0<br />
1:1000 Rev. 0<br />
1:1000 Rev. 0<br />
ST 001 Detaliu <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>posit <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconform 1:20 Rev. 0<br />
ST 002 Profil tip sistem <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re si drum perimetral 1:100 Rev. 0<br />
Intocmit,<br />
Ecolog Catalina Paun<br />
Page 8 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
RAPORT LA STUDIUL DE EVALUAREA A IMPACTULUI ASUPRA<br />
MEDIULUI<br />
1. INFORMATII GENERALE<br />
1.1 PROIECTANT GENERAL<br />
S.C. ROMAIR CONSULTING, Str. Maior Aviator Stefan Sanatescu, nr. 53, Sector 1 – Bucuresti; Tel:<br />
+40 – 21 – 319.32.11, 319.32.12, 319.32.13; Fax: +40 – 21 – 319.32.15;<br />
E-mail: office@romair.ro; website: www.romair.ro.<br />
1.2 BENEFICIARUL PROIECTULUI<br />
CONSILIUL JUDETEAN IASI<br />
Strada Stefan cel Mare si Sfant, nr 69, Municipiul Iasi, ju<strong>de</strong>tul Iasi.<br />
1.3 AUTORITATE CONTRACTANTA:<br />
MINISTERUL MEDIULUI SI PADURILOR – Str. Justitiei, Nr. 59 – 61, sector 5, Bucuresti.<br />
1.4 DENUMIREA PROIECTULUI<br />
„SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI”<br />
1.5 DESCRIEREA PROIECTULUI SI DESCRIEREA ETAPELOR ACESTUIA<br />
(CONSTRUCTIE, FUNCTIONARE, POSTINCHIDERE)<br />
1.5.1 Infrastructura existenta<br />
1.5.1.1 Colectare si transport<br />
Situatia actua<strong>la</strong> cu privire <strong>la</strong> colectarea si transportul <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi este prezentata in<br />
tabelul urmator:<br />
Tabel 1.5-1: Informatii <strong>de</strong>spre sistemul <strong>de</strong> salubritate din ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Date relevante<br />
Procent al popu<strong>la</strong>tiei<br />
recordate <strong>la</strong> servicii<br />
<strong>de</strong> salubritate<br />
Servicii<br />
<strong>de</strong><br />
salubritate existente<br />
Detalii<br />
In 2010, rata <strong>de</strong> acoperire cu servicii <strong>de</strong> salubritate a fost 100% atat in mediul<br />
urban, cat si in mediul rural, dar doar 79 <strong>de</strong> comune aveau semnate contracte <strong>de</strong><br />
salubritate cu un operator. Restul comunelor au propriul sistem <strong>de</strong> colectare,<br />
organizat periodic <strong>de</strong> autoritatile locale.<br />
- SC SALUBRIS SA IASI – opereaza <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri conform <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
Tutora.<br />
Colectarea si transportul <strong>de</strong>seurilor in municipiul Iasi si in 50 <strong>de</strong> comune se<br />
realizeaza <strong>de</strong> catre ace<strong>la</strong>si operator SC Salubris SA Iasi, operator ce se af<strong>la</strong> in<br />
subordinea Consiliului Local Iasi. Ace<strong>la</strong>si operator efectueaza si activitati <strong>de</strong><br />
salubrizare strada<strong>la</strong>.<br />
- RAGCL PASCANI – a operat <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconform <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
Page 9 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Date relevante<br />
Detalii<br />
Echipament<br />
colectare<br />
Echipament<br />
transport<br />
<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong><br />
Pascani inchis in 2009. Se ocupa <strong>de</strong> colectarea si transportul <strong>de</strong>seurilor<br />
in Pascani si Ruginoasa, precum si <strong>de</strong> activitatile <strong>de</strong> salubrizare<br />
strada<strong>la</strong>. Operatorul este o companie publica <strong>de</strong> interes local ce se af<strong>la</strong><br />
in subordinea Consiliului Local Pascani.<br />
- SC TERMOSERV SA TARGU FRUMOS – opereaza <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri neconform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Targu Frumos pana in 2012, cand se va<br />
inchi<strong>de</strong>. De asemenea colectarea si transportul <strong>de</strong>seurilor in orasul<br />
Targu Frumos se realizeaza <strong>de</strong> catre ace<strong>la</strong>si operator ce se af<strong>la</strong> in<br />
sarcina Consiliului Local Targu Frumos. Efectueaza si activitati <strong>de</strong><br />
salubrizare strada<strong>la</strong>.<br />
- SC ECO-SAL HIRLAU SA (fost Serviciu Public Har<strong>la</strong>u)– a operat<br />
<strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Har<strong>la</strong>u inchis in 2009. Se ocupa <strong>de</strong><br />
colectarea si transportul <strong>de</strong>seurilor in orasul Har<strong>la</strong>u si in comunele<br />
Deleni si Scobinti, precum si <strong>de</strong> activitatile <strong>de</strong> salubrizare strada<strong>la</strong>.<br />
Operatorul este o companie publica <strong>de</strong> interes local ce se af<strong>la</strong> in sarcina<br />
Consiliului Local Har<strong>la</strong>u.<br />
- SC PREDEMET SA PODU ILOAIEI – este o societate cu capital<br />
privat, care efectueaza servicii <strong>de</strong> colectare si transport a <strong>de</strong>seurilor<br />
menajere si inerte <strong>de</strong> <strong>la</strong> popu<strong>la</strong>tie, agenti economici si institutii,<br />
salubrizare strada<strong>la</strong>, <strong>de</strong>servind orasul Podu Iloaiei si 6 comune.<br />
- SC DAGSROM SRL MOTCA – este o societate cu capital privat, care<br />
efectueaza servicii <strong>de</strong> colectare si transport a <strong>de</strong>seurilor menajere <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
popu<strong>la</strong>tie, agenti economici si institutii, <strong>de</strong>servind comunele Motca si<br />
Ciohorani si alte 6 comune.<br />
- Alti operatori: SC Local Servicii SRL F<strong>la</strong>manzi (ju<strong>de</strong>tul Botosani), SC<br />
RAABRO SRL Iasi, SC Diana Service SRL Dumbrava Rosie ( ju<strong>de</strong>tul<br />
Neamt), SC Rossal SRL Roman, SC ANG Green Company SRL, SC<br />
Pado Impex SRL Targu Frumos. Acest operatori colecteaza si<br />
transporta <strong>de</strong>seurile municipale <strong>de</strong> <strong>la</strong> popu<strong>la</strong>tie, agentii economici si<br />
institutii in 12 comune.<br />
- In 2010, echipamentele <strong>de</strong> colectare a <strong>de</strong>seurilor menajere ale<br />
operatorilor <strong>de</strong> salubritate din ju<strong>de</strong>tul Iasi inclu<strong>de</strong>au urmatoarele:<br />
- 704 containere <strong>de</strong> 4.000 l<br />
- 3.694 containere <strong>de</strong> 1.100 l<br />
- 10.594 pubele <strong>de</strong> 240 l<br />
- 3.424 pubele <strong>de</strong> 120 l<br />
De asemenea, SC ECOROM AMBALAJE <strong>de</strong>tine 240 <strong>de</strong> containere pentru<br />
<strong>de</strong>seuri recic<strong>la</strong>bile in intreg ju<strong>de</strong>tul.<br />
Echipamentele <strong>de</strong> transport ale operatorilor <strong>de</strong> salubritate din ju<strong>de</strong>tul Iasi includ<br />
urmataorele:<br />
-1 camion <strong>de</strong> 6 m 3<br />
Page 10 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Date relevante<br />
Detalii<br />
-4 camioane <strong>de</strong> 8 m 3<br />
-23 camioane <strong>de</strong> 12 m 3<br />
-17 camioane <strong>de</strong> 16 m 3<br />
-un camion <strong>de</strong> 15 m 3<br />
-7 camioane <strong>de</strong> alte capacitati;<br />
-5 automaturatoare.<br />
O parte din aceste echipamante au fost achizitionate prin proiectele <strong>de</strong><br />
mnagement al <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong>ru<strong>la</strong>te in ju<strong>de</strong>t.<br />
Frecventa colectarii - In mediul urban variaza intre 1 si 3 zile<br />
Facilitati<br />
transferul<br />
tratamentul<br />
<strong>de</strong>seurilor<br />
pentru<br />
si<br />
- O statie <strong>de</strong> transfer functioneaza in orasul Har<strong>la</strong>u (aproximativ 8.000<br />
tone/an).<br />
- La sfarsitul lui 2010, 3 statii <strong>de</strong> sortare erau in functiune (1 in orasul<br />
Har<strong>la</strong>u – 1.800 tone/an, 1 in comuna Raducaneni – 300 tone/an si 1 in<br />
comuna Tutora – 29.000 tone/an (2 schimburi), <strong>la</strong>nga <strong>de</strong>pozitul<br />
conform), iar a 4 a statie <strong>de</strong> sortare va fi finalizata pana <strong>la</strong> sfarsitul anului<br />
2011 in comuna Sipote – 200 tone/an.<br />
- Avand in ve<strong>de</strong>re ca Municipiul Iasi nu a implementat un sistem <strong>de</strong><br />
colectare selectiva pe o scara <strong>la</strong>rga, statia <strong>de</strong> sortare <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora<br />
functioneaza momentan <strong>la</strong> o capacitate scazuta (aproximativ 18 tone/zi).<br />
- O statie <strong>de</strong> compostare va fi finalizata <strong>la</strong> Tutora (10.000 tone/an).<br />
Finalizarea acestei facilitati este inclusa in prezentul proiect.<br />
- Statiile <strong>de</strong> transfer si <strong>de</strong> sortare <strong>de</strong> <strong>la</strong> Har<strong>la</strong>u vor prelua <strong>de</strong>seurile din<br />
acest oras si din 2 comune invecinate: Deleni si Scobinti. Acest proiect<br />
este finantat prin PHARE CES 2005.<br />
- Mini-statia <strong>de</strong> sortare <strong>de</strong> <strong>la</strong> Raducaneni a fost finantata prin O.U.G.<br />
7/2006.<br />
- Statiile <strong>de</strong> sortare si compostare <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora au fost finantate printr-un<br />
grant guvernamental.<br />
- Mini-statia <strong>de</strong> sortare <strong>de</strong> <strong>la</strong> Sipote este finantata prin FEADR.<br />
Date <strong>de</strong>spre<br />
<strong>de</strong>pozitele existente<br />
Tutora<br />
‣ Conforme:<br />
Suprafata disponibi<strong>la</strong> pentru toate celulele: 55,65 ha<br />
Capacitatea tota<strong>la</strong>: 8.176.000 m 3<br />
Capacitatea primei celule: 2.063.000 m 3<br />
La sfarsitul lui 2010, volumul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri <strong>de</strong>pozitate <strong>de</strong>c<strong>la</strong>rate <strong>de</strong> SC<br />
Page 11 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Date relevante<br />
Detalii<br />
SALUBRIS SA era <strong>de</strong> 200.000 <strong>de</strong> tone (aproximativ 250.000 m 3 )<br />
Functional din 2009.<br />
Operator: SC SALUBRIS SA Iasi<br />
In prezent doar 2 compartimente din prima celu<strong>la</strong> au fost finalizate. Capacitatea<br />
tota<strong>la</strong> a acestor 2 compartimente este <strong>de</strong>1.300.000 m 3 . Capacitatea celui <strong>de</strong>-al 3<br />
lea compartiment al primei celule este <strong>de</strong> 764.000 m 3<br />
Capacitatea celor<strong>la</strong>lte celule:<br />
Celu<strong>la</strong> nr. 2: 2.100.000 m 3<br />
Celu<strong>la</strong> nr. 3: 2.900.000 m 3<br />
Celu<strong>la</strong> nr. 4: 1.113.000 m 3<br />
‣ Neconforme:<br />
Targu Frumos – Adancata<br />
Capacitate: 200.000 m 3<br />
Volumul <strong>de</strong>pozitat:: 80.000 m 3<br />
Suprafata ocupata: 1,5 ha<br />
Termen limita pentru inchi<strong>de</strong>re: 2012.<br />
Operator: SC TERMOSERV SA TARGU FRUMOS<br />
Pascani – Valea Seaca<br />
Capacitate: 800.000 m3<br />
Volumul <strong>de</strong>pozitat: 600.000 m3<br />
Suprafata ocupata: 3 ha<br />
Depozitarea a fost sistata in 2009.<br />
Operator: RAGCL Pascani<br />
Har<strong>la</strong>u<br />
Capacitate: 500.000 m3<br />
Volumul <strong>de</strong>pozitat: 400.000 m3<br />
Suprafata ocupata: 1,6 ha<br />
Depozitarea a fost sistata in 2009.<br />
Operator: Serviciul public <strong>de</strong> Salubritate Har<strong>la</strong>u<br />
Page 12 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Date relevante<br />
Detalii<br />
Costuri<br />
colectare<br />
transport<br />
pentru<br />
si<br />
Iasi - Tomesti<br />
Capacitate: 3.000.000 m3<br />
Volumul <strong>de</strong>pozitat: 2.500.000 m3<br />
Suprafata ocupata: 20 ha<br />
Depozitarea a fost sistata in 2009.<br />
Operator: S.C. SALUBRIS S.A. Iasi<br />
Depozitul <strong>de</strong> <strong>la</strong> Podu Iloaiei a fost inchis <strong>de</strong> autoritatile locale in 2009. Conform<br />
HG 349/2005, acest <strong>de</strong>pozit nu a fost consi<strong>de</strong>rat un <strong>de</strong>pozit municipal.<br />
Toate p<strong>la</strong>tformele rurale neecologice <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri au fost inchise pana in prezent.<br />
- In primele 10 luni ale anului 2010 (Ianuarie-Octombrie), costurile cu<br />
personalul au variat intre 4.000.000 euro/an (SC SALUBRIS SA) si<br />
20.000 euro/an (S.C. PREDEMET S.A. PODU ILOAIEI).<br />
- Costurile cu carburantii variaza intre 15.000 euro/an (S.C. PREDEMET<br />
S.A. PODU ILOAIEI) si 515.000 euro/an (SC SALUBRIS SA IASI);<br />
- Costurile <strong>de</strong> intretinere variaza intre 3.500 euro/an (S.C. PREDEMET<br />
S.A. PODU ILOAIEI) si 31.000 euro/an (SC SALUBRIS SA IASI);<br />
Tarife<br />
Operatori <strong>de</strong> salubritate<br />
Popu<strong>la</strong>tie<br />
(RON/luna<br />
persoana)<br />
<strong>de</strong><br />
Agenti economici<br />
(RON/mc)<br />
S.C. SALUBRIS S.A. IASI 5,3 58,70<br />
RAGCL PASCANI 4,35 41,60<br />
S.C. TERMOSERV S.A<br />
TARGU FRUMOS<br />
3,95 48<br />
SC ECO SAL HARLAU 4,35 52,41<br />
S.C. PREDEMET S.A.<br />
PODU ILOAIEI<br />
S.C. DASGROM S.R.L.<br />
MOTCA<br />
3,5 33<br />
3,5 -<br />
Principalele <strong>de</strong>ficiente ale sistemului actual <strong>de</strong> colectare si transport sunt urmatoarele:<br />
Rata scazuta <strong>de</strong> colectare selectiva. In prezent, colectarea selectiva se realizeaza <strong>la</strong> scara<br />
foarte mica, chiar daca in unele orase si comune a fost implementata colectarea selectiva;<br />
Page 13 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Echipamentele utilizate pentru serviciile <strong>de</strong>salubritate sunt insuficiente pentru colectarea<br />
selectiva a <strong>de</strong>seurilor in intregul ju<strong>de</strong>t;<br />
Lipsa facilitatilor <strong>de</strong> transfer in partea centra<strong>la</strong> si <strong>de</strong> vest a ju<strong>de</strong>tului, ceea ce conduce <strong>la</strong> preturi<br />
mai mari pentru transfer in viitor, cand <strong>de</strong>pozitul<strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconform din Targu Frumos se va<br />
inchi<strong>de</strong>.<br />
1.5.1.2 Fluxuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
Proiectul ―Sistem <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi‖ trateaza doar <strong>de</strong>seurile<br />
municipale, cele<strong>la</strong>lte categorii <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri nu fac obiectul proiectului.<br />
Datele prezentate in acest capitol, referitoare <strong>la</strong> fluxurile si cantitatile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri generate in ju<strong>de</strong>tul<br />
Iasi si <strong>la</strong> organizarea si transportul <strong>de</strong>seurilor <strong>la</strong> nivel ju<strong>de</strong>tean, au fost furnizate <strong>de</strong> Agentia <strong>de</strong><br />
Protectie a Mediului Iasi, <strong>de</strong> Consiliile Locale ale municipiilor Iasi si Pascani si ale oraselor Targu<br />
Frumos, Har<strong>la</strong>u si Podu Iloaiei, precum si <strong>de</strong> operatorii <strong>de</strong> salubritate care functioneaza pe raza<br />
ju<strong>de</strong>tului Iasi.<br />
Tabel 1.5-2: Gradul <strong>de</strong> acoperire cu servicii <strong>de</strong> salubritate in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Grad <strong>de</strong> acoperire cu servicii <strong>de</strong> salubrizare (%)<br />
Anul 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Total 44,7 45,4 46 47 70 100<br />
Mediu urban / Urban area 97 92 94 96 98 100<br />
Mediu rural / Rural area 0,2 0,2 2,5 3 45 100<br />
Sursa: Operatorii <strong>de</strong> s<strong>la</strong>ubritate din ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Structura <strong>de</strong>seurilor municipale generate si colectate in ju<strong>de</strong>tul Iasi intre anii 2007–2009, pe categorii<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, este prezentata in tabelul urmator:<br />
Tabel 1.5-3: Structura <strong>de</strong>seurilor municipale generate in perioada 2007 – 2009<br />
Nr.<br />
1<br />
Fluxuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
Deseuri soli<strong>de</strong><br />
municipale generate,<br />
din care:<br />
Cantitati <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri (tone/an)<br />
Indicatori <strong>de</strong> generare a <strong>de</strong>seurilor<br />
(kg/loc/an)<br />
Cod. 2007 2008 2009 2007 2008 2009<br />
20 05 01 229.840 255.482 211.070 279 309 254<br />
1.1<br />
Deseuri menajere (din<br />
gospodarii)<br />
20 03 01 131.050 165.655 157.469 159 200 190<br />
1.2<br />
1.3<br />
Deseuri asimi<strong>la</strong>bile<br />
colectate in amestec<br />
din comert, industrie,<br />
institutii<br />
Deseuri menajare si<br />
asimi<strong>la</strong>bile colectate<br />
separat din ju<strong>de</strong>t din<br />
care:<br />
20 03 01 21.930 18.206 8.493 27 22 10<br />
20 01 150 191 688<br />
1.3.1 Hartie si carton 20 01 01 10 13 386<br />
1.3.2 Stic<strong>la</strong> 20 01 02 0 0 0<br />
n/a n/a n/a<br />
Page 14 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Nr.<br />
Fluxuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
Cantitati <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri (tone/an)<br />
Indicatori <strong>de</strong> generare a <strong>de</strong>seurilor<br />
(kg/loc/an)<br />
Cod. 2007 2008 2009 2007 2008 2009<br />
1.3.3 P<strong>la</strong>stic 20 01 39 90 178 302<br />
1.3.4 Metal 20 01 40 50 0 0<br />
1.3.5 Lemn 20 01 36 0 0 0<br />
1.3.6 Bio<strong>de</strong>gradabile 20 01 08 0 0 0<br />
1.3.7 Altele 20 01 0 0 0<br />
1.4 Deseuri voluminoase 20 03 07 10 96 66 0 0 0<br />
1.5<br />
Deseuri din parcuri si<br />
gradini<br />
20 02 1.720 759 565 2 1 1<br />
1.6 Deseuri din piete 20 03 02 1.780 1.762 1.247 2 2 2<br />
1.7 Deseuri stradale 20 03 03 10.170 7.223 6.216 12 9 7<br />
1.8<br />
Deseuri generate si<br />
necolectate<br />
20 01 15<br />
01<br />
63.030 61.590 36.326 76 75 44<br />
2<br />
Namol provenit <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
statiile <strong>de</strong> tratare a<br />
apelor uzate<br />
municipale<br />
6.958 7.009 6.223 8 8 8<br />
3<br />
Deseuri din constructii<br />
si <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>ri<br />
11.636 96.163 21.787 14 116 26<br />
In ceea ce priveste compozitia <strong>de</strong>seurilor, datele prezentate sunt estimate pe baza informatiilor<br />
primite <strong>de</strong> <strong>la</strong> agentii <strong>de</strong> salubritate, nefiind <strong>de</strong>terminate prin masuratori.<br />
Tabel 1.5-4:Compozitia medie a <strong>de</strong>seurilor colectate <strong>de</strong> <strong>la</strong> popu<strong>la</strong>tie si a <strong>de</strong>seurilor din amba<strong>la</strong>je in anul<br />
2005 – ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
COMPOZITIA<br />
DESEURILOR<br />
URBAN<br />
RURAL<br />
Hartie si carton 7,68 5,0<br />
Stic<strong>la</strong> 4,35 3,5<br />
P<strong>la</strong>stic 6,17 5,5<br />
Metale 1,78 2,5<br />
Lemn 1,00 0<br />
Textile 3,16 2,5<br />
Bio<strong>de</strong>gradabile 47,15 64,0<br />
Altele 28,71 17,0<br />
TOTAL 100 100<br />
Sursa: PJGD Iasi; APM Iasi<br />
1.5.1.3 Recic<strong>la</strong>re si recuperare<br />
Pana in anul 2006, in ju<strong>de</strong>tul Iasi nu au existat puncte pentru colectarea selectiva a <strong>de</strong>seurilor<br />
municipale <strong>de</strong> <strong>la</strong> popu<strong>la</strong>tie.<br />
Page 15 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Colectarea selectiva a <strong>de</strong>seurilor menajere a inceput in municipiul Iasi in anul 2006, printr-un proiect<br />
pilot intitu<strong>la</strong>t „ERACOLECT‖, care s-a <strong>de</strong>sfasurat pe o perioada <strong>de</strong> 12 luni (iunie 2006 - mai 2007) si a<br />
cuprins un perimetru <strong>de</strong>limitat <strong>de</strong> urmatoarele repere: campusul universitar Copou-Codrescu,<br />
Bulevardul In<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntei (numere impare), B-dul Carol I (numere pare), Str. Oastei, Str. Sararie<br />
(numere impare). Popu<strong>la</strong>tia care a beneficiat <strong>de</strong> acest proiect a numarat 11.000 locuitori, iar<br />
fractiunile colectate separat au fost: hartie/carton si PET. Proiectul a fost <strong>de</strong>ru<strong>la</strong>t <strong>de</strong> catre S.C.<br />
SALUBRIS S.A. Iasi in co<strong>la</strong>borare cu ECOROMAMBALAJE si a avut o valoare <strong>de</strong> 60.000 EURO<br />
(38.500 EURO contributie ECOROMAMBALAJE si 21.500 EURO co-finantare S.C.SALUBRIS S.A.).<br />
Cantitatea tota<strong>la</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri colectata in cele 12 luni a fost <strong>de</strong> 5,537 tone hartie si carton si 3,449 tone<br />
PET. In anul 2007 s-a extins colectarea selectiva in 5 cartiere mari ale municipiului Iasi (Alexandru cel<br />
Bun, Dacia, Mircea cel Batran, Ga<strong>la</strong>ta si Nicolina I), iar cantitatile colectate au fost: 35,762 tone<br />
hartie/carton si 122,241 tone PET.<br />
Totodata, in anii ce au urmat, SC ECOROMAMBALAJE SA a infiintat puncte <strong>de</strong> colectare selectiva a<br />
<strong>de</strong>seurilor menajere in orasele Iasi, Pascani si Podu Iloaiei. Cantitatile colectata in aceste puncte se<br />
regasesc in tabelul <strong>de</strong> mai jos:<br />
Nr<br />
Crt<br />
Tabel 1.5-5: Cantitati <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri recic<strong>la</strong>bile colectate in Ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Fractie Municipiul Iasi Orasul Pascani Orasul Podu Iloaiei<br />
An: 2007 2008 2009 2007 2008 2009 2007 2008 2009<br />
1 Hartie 10,5 5,7 350,47 N/A N/A 7,50 N/A N/A 11<br />
2 Stic<strong>la</strong> - - N/A N/A - N/A N/A -<br />
3 P<strong>la</strong>stic 39,5 154,9 264,40 N/A N/A 8,86 N/A N/A 16<br />
4<br />
Metal (daca e<br />
cazul)<br />
- - N/A N/A - N/A N/A -<br />
5 TOTAL 50 160,6 614,87 16,36 27<br />
Sursa: Consiliul Ju<strong>de</strong>tean Iasi<br />
Colectare selectivă în ju<strong>de</strong>ţul Iaşi este în prezent efectuata prin intermediul punctelor ce apartin SC<br />
ECO-ROM AMBALAJE SA (10 puncte <strong>de</strong> colectare în Podu Iloaiei, 15 puncte <strong>de</strong> colectare in Pascani<br />
şi 55 puncte <strong>de</strong> colectare in Municipiul Iasi).<br />
Exista <strong>de</strong> asemenea, un sistem <strong>de</strong> colectare selectivă în Orasul Har<strong>la</strong>u si comunele Deleni, Scobinti,<br />
Raducaneni, Dumesti, Ţigănaşi, Barnova si Sipote (aceste comune au/au avut proiecte <strong>de</strong><br />
management al <strong>de</strong>şeurilor in implementare).<br />
Intrucat in prezent, in ju<strong>de</strong>tul Iasi, nu este implementat sistemul <strong>de</strong> colectare selectiva <strong>la</strong> scara <strong>la</strong>rga,<br />
cantitatile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri municipale recic<strong>la</strong>bile colectate si valorificate sunt scazute. De aici reiese si<br />
problema recic<strong>la</strong>rii, fapt ce trebuie sa conduca <strong>la</strong> o amplificare a politicii <strong>de</strong> mediu printr-un sistem <strong>de</strong><br />
management integrat al <strong>de</strong>seurilor.<br />
Agentii economici tip REMAT existenti in ju<strong>de</strong>tul Iasi achizitioneaza, <strong>de</strong> <strong>la</strong> persoane fizice si juridice<br />
autorizate, <strong>de</strong>seuri recic<strong>la</strong>bile (ex. hartie si carton, metale, mase p<strong>la</strong>stice) pe care le trateaza in<br />
ve<strong>de</strong>rea recic<strong>la</strong>rii si apoi le trimit <strong>la</strong> unitatile valorificatoare, dupa o prelucrare prea<strong>la</strong>bi<strong>la</strong> (sortare,<br />
<strong>de</strong>zmembrare, maruntire, presare, balotare).<br />
Page 16 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Tinand cont <strong>de</strong> implementarea sistemului <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor consi<strong>de</strong>ram ca<br />
aceasta piata <strong>de</strong> recic<strong>la</strong>re se va <strong>de</strong>zvolta in viitor.<br />
Deseurile municipale recic<strong>la</strong>bile colectate selectiv <strong>de</strong> catre operatorii <strong>de</strong> salubritate, sunt transportate<br />
<strong>la</strong> punctul <strong>de</strong> selectare, un<strong>de</strong> se realizeaza trierea materialelor iar apoi materialele valorificabile sunt<br />
livrate <strong>la</strong> diversi agenti economici valorificatori.<br />
In ceea ce priveste piata <strong>de</strong> recic<strong>la</strong>re a <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi, exista un numar mare <strong>de</strong> agenti<br />
economici autorizati <strong>de</strong> APM sa colecteze materiale recic<strong>la</strong>bile. Existenta acestor agenti reprezinta un<br />
avantaj pentru implementarea unui sistem <strong>de</strong> <strong>de</strong> colectare selectiva a <strong>de</strong>seurilor, prin prisma<br />
existentei unei piete pentru recic<strong>la</strong>rea <strong>de</strong>seurilor.<br />
O serie <strong>de</strong> proiecte privind staţii <strong>de</strong> sortare se af<strong>la</strong> in <strong>de</strong>zvoltare în ju<strong>de</strong>ţul Iaşi, dar acestea nu<br />
acoperă <strong>de</strong>cât o mică parte din nevoile <strong>de</strong> recic<strong>la</strong>re şi valorificare. Unul dintre aceste proiecte este cel<br />
propus <strong>de</strong> către Primăria Iaşi, care a construit o staţie <strong>de</strong> sortare cu capacitate <strong>de</strong> 29.000 tone/an (in<br />
doua schimburi <strong>de</strong> lucru), în apropiere <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitul conform <strong>de</strong> <strong>de</strong>şeuri <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora. Proiectul aniţial<br />
implica <strong>de</strong> asemenea si organizarea unui sistem <strong>de</strong> colectare selectivă în municipiul Iaşi, dar din<br />
cauza lipsei <strong>de</strong> fonduri, doar statie <strong>de</strong> sortare a fost finalizata.<br />
SC Salubris SA a <strong>de</strong>c<strong>la</strong>rat că în prezent există doar 500 <strong>de</strong> puncte <strong>de</strong> colectare în municipiul Iaşi, în<br />
afară <strong>de</strong> cele aparţinând SC ECOROM AMBALAJE SA. Operatorul a <strong>de</strong>c<strong>la</strong>rat <strong>de</strong> asemenea că în<br />
perioada următoare, 100 <strong>de</strong> puncte noi <strong>de</strong> colectare vor fi înfiinţate.<br />
Punctele existente <strong>de</strong> colectare cuprind doar containere pentru hârtie şi carton, p<strong>la</strong>stic si <strong>de</strong>seuri<br />
reziduale.<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re faptul ca in ju<strong>de</strong>tul Iasi sistemul <strong>de</strong> colectare selectiva nu este implementat <strong>la</strong> scara<br />
<strong>la</strong>rga, statia <strong>de</strong> sortare existenta <strong>la</strong> Tutora functioneaza in prezent <strong>la</strong> o capacitate redusa (aproximativ<br />
18 tone/zi).<br />
Pe <strong>la</strong>nga statia <strong>de</strong> sortare <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora, doua alte statii <strong>de</strong> sortare erau functionale <strong>la</strong> finalul anului<br />
2010 (una in orasul har<strong>la</strong>u – 1.800 tone/an si o alta statie in Comuna Raducaneni – 300 tone/an), iar<br />
o alta statie va fi finalizata pana <strong>la</strong> sfarsitul anului 2011 in comuna Sipote – 200 tone/an.<br />
Statia <strong>de</strong> sortare <strong>de</strong> <strong>la</strong> Har<strong>la</strong>u va prelua <strong>de</strong>seurile din acest oras si din 2 comune invecinate: Deleni si<br />
Scobinti. Acest proiect a fost finantat prin PHARE CES 2005.<br />
Mini-statia <strong>de</strong> sortare <strong>de</strong> <strong>la</strong> Raducaneni a fost finantata prin O.U.G. 7/2006, in timp ce mini-statia <strong>de</strong><br />
sortare din comuna Sipote este finantata prin FEADR.<br />
1.5.1.4 Tratarea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile<br />
Un proiect privind infiintarea unei statii <strong>de</strong> compostare (nu statie <strong>de</strong> tratare mecanica-biologica) cu o<br />
capacitate <strong>de</strong> 10.000 <strong>de</strong> tone pe an este in curs <strong>de</strong> implementare in incinta <strong>de</strong>pozitului conform <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
Tutora, proiect finantat prin Grant Guvernamental, dar pentru care finantarea a fost suspendata.<br />
Aceasta statie <strong>de</strong> compost va prelucra doar <strong>de</strong>seurile bio<strong>de</strong>gradabile colectate separat din Municipiul<br />
Iasi – fractia bio<strong>de</strong>gradabi<strong>la</strong> din <strong>de</strong>seurile din parcuri, gradini si piete. Pana in prezent, doar o parte a<br />
constructiei a fost finantata.<br />
Page 17 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Dupa cum am mai spus in afara statiei <strong>de</strong> compostare mentionata mai sus, in ju<strong>de</strong>tul Iasi nu exista<br />
alte facilitati pentru tratarea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile, ceea ce implica faptul ca in prezent, <strong>de</strong>seurile<br />
bio<strong>de</strong>gradabile menajere si asimi<strong>la</strong>bile sunt eliminate <strong>la</strong> comun cu toate <strong>de</strong>seurile, atat in <strong>de</strong>pozitul<br />
conform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora, cat si in cel neconform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Targu Frumos. Neexistand o colectare separata a<br />
fractiei bio<strong>de</strong>gradabile, tratarea acestora nu se poate realiza. In prezent nu se practica <strong>de</strong>vierea<br />
<strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitele <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, asa cum se cere prin legis<strong>la</strong>tia nationa<strong>la</strong> si a<br />
CE.<br />
In urma implementarii masurilor propuse in acest proiect, in ju<strong>de</strong>t vor fi suficiente capacitati <strong>de</strong><br />
compostare a <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile si astfel se vor putea atinge tintele <strong>de</strong> <strong>de</strong>viere impuse <strong>de</strong><br />
legis<strong>la</strong>tia nationa<strong>la</strong> si europeana:<br />
Devierea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile care ar trebui sa ajunga <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri din zona<br />
proiectului, catre alte facilitati <strong>de</strong> tratare (statii <strong>de</strong> compostare sau statii <strong>de</strong> sortare si apoi<br />
recic<strong>la</strong>re):<br />
- 107.068 tone <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu trebuie <strong>de</strong>viate <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitare in anul 2013;<br />
- 134.847 tone <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu trebuie <strong>de</strong>viate <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitare in anul 2016;<br />
Cantitatea tota<strong>la</strong> generata <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri bio<strong>de</strong>gradabile in ju<strong>de</strong>tul Iasi in anul 1995 a fost <strong>de</strong> 173.060<br />
tone.<br />
1.5.1.5 Depozite existente<br />
Situatia actua<strong>la</strong> a <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri municipale in ju<strong>de</strong>tul Iasi este cea <strong>de</strong>scrisa in tabelul<br />
urmator:<br />
Tabel 1.5-6: Capacitatea <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a <strong>de</strong>seurilor municipale in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Facilitate Locatie Operator Caracteristici Observatii<br />
Suprafata disponibi<strong>la</strong> pentru toate celulele: 55,65<br />
ha<br />
Capacitatea tota<strong>la</strong>: 8.176.000 m 3<br />
Capacitatea primei celule: 2.063.000 m 3<br />
Depozit<br />
conform<br />
Tutora<br />
SC<br />
SALUBRIS<br />
SA IASI<br />
In prezent doar 2 compartimente din prima celu<strong>la</strong><br />
au fost finalizate. Capacitatea tota<strong>la</strong> a acestor 2<br />
compartimente este <strong>de</strong> aproximativ 1.300.000 m 3 .<br />
Capacitatea celui <strong>de</strong>-al 3 lea compartiment al<br />
primei celule este <strong>de</strong> aproximativ 764.000 m 3<br />
Capacitatea celor<strong>la</strong>lte celule este:<br />
Celu<strong>la</strong> nr. 2: 2.100.000 m 3<br />
Celu<strong>la</strong> nr. 3: 2.900.000 m 3<br />
Celu<strong>la</strong> nr. 4: 1.113.000 m 3<br />
Depozitul este<br />
operabil din luna<br />
iulie anul 2009<br />
La sfarsitul anului 2010, volumul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
<strong>de</strong>pozitat <strong>de</strong>c<strong>la</strong>rat <strong>de</strong> SC SALUBRIS SA era <strong>de</strong><br />
200.000 <strong>de</strong> tone (aproximativ 250.000 m 3 )<br />
Depozit<br />
neconform<br />
Targu<br />
Frumos<br />
SC<br />
Termoserv<br />
SA Targu<br />
Frumos<br />
Suprafata tota<strong>la</strong>: 2,72 ha<br />
Capacitatea tota<strong>la</strong>: 200.000 m 3<br />
Suprafata ocupata: 1,5 ha<br />
Volumul <strong>de</strong>pozitat:: 80.000 m 3<br />
Depozitul se va<br />
inchi<strong>de</strong> <strong>la</strong> 16 iulie<br />
2012<br />
Sursa: APM Iasi<br />
Page 18 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
In strategia ju<strong>de</strong>teana privind gestionarea <strong>de</strong>seurilor din PJGD se preve<strong>de</strong> ca <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora<br />
va prelua <strong>de</strong>seurile din intreg ju<strong>de</strong>tul.<br />
De asemenea, mai trebuie amintite si cele 3 <strong>de</strong>pozite urbane neconforme un<strong>de</strong> s-a sistat <strong>de</strong>pozitarea<br />
in anul 2009, acestea fiind localizate in Pascani-Valea Seaca, Har<strong>la</strong>u si Tomesti, ultimul facand parte<br />
din proiectul realizat <strong>de</strong> Primaria Iasi, dar din cauza lipsei <strong>de</strong> fonduri, inchi<strong>de</strong>rea acestuia nu s-a mai<br />
realizat.<br />
Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor rurale a fost realizata pana in luna august 2009, aceasta activitate fiind<br />
finantata <strong>de</strong> catre fiecare Unitate Administrativ Teritoria<strong>la</strong> <strong>de</strong> pe raza ju<strong>de</strong>tului Iasi.<br />
Tabelul <strong>de</strong> mai jos prezinta <strong>de</strong>taliile celor trei <strong>de</strong>pozite <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconforme din Ju<strong>de</strong>tul Iasi, in care<br />
<strong>de</strong>pozitarea a fost sistata:<br />
Tabel 1.5-7: Depozite neconforme in ju<strong>de</strong>tul Iasi in care a fost sistata <strong>de</strong>pozitarea<br />
Pascani – Valea Seaca Har<strong>la</strong>u Iasi - Tomesti<br />
Capacitate: 800.000 m 3<br />
Capacitate: 500.000 m 3<br />
Volumul <strong>de</strong>pozitat: 600.000 m 3 Volumul <strong>de</strong>pozitat: 400.000 m 3 Capacitate: 3.000.000 m 3<br />
Suprafata ocupata: 1,6 ha Volumul <strong>de</strong>pozitat: 2.500.000 m 3<br />
Suprafata ocupata: 3 ha<br />
Depozitarea a fost sistata in Suprafata ocupata: 20 ha<br />
Depozitarea a fost sistata in<br />
2009.<br />
Depozitarea a fost sistata in 2009.<br />
2009.<br />
Operator: Serviciul public <strong>de</strong> Operator: S.C. SALUBRIS S.A. Iasi<br />
Operator: RAGCL Pascani<br />
Salubritate Har<strong>la</strong>u<br />
Sursa: APM Iasi<br />
Depozitul <strong>de</strong> <strong>la</strong> Podu Iloaiei a fost inchis <strong>de</strong> autoritatile locale in anul 2009. Conform HG 349/2005,<br />
acest <strong>de</strong>pozit nu a fost consi<strong>de</strong>rat un <strong>de</strong>pozit municipal.<br />
Dupa sistarea <strong>de</strong>pozitarii in <strong>de</strong>pozitele municipale mentionate mai sus (iulie 2009), operatorii <strong>de</strong><br />
salubritate ce <strong>de</strong>serveau orasele Pascani, Har<strong>la</strong>u si Iasi au fost fortati sa transporte <strong>de</strong>seurile<br />
colectate <strong>la</strong> alte <strong>de</strong>pozite. Orasele in care <strong>de</strong>pozitarea a fost sistata in <strong>de</strong>pozitele neconforme au<br />
semnat contracte cu operatori <strong>de</strong> salubritate autorizati, astfel:<br />
Pascani: Contract <strong>de</strong> servicii nr.28/02.09.2009 intre SC Locato SERV SA. ROMAN,. Ju<strong>de</strong>tul<br />
Neamt (prestator) si RAGCL PASCANI, ju<strong>de</strong>tul Iasi (beneficiar) pentru <strong>de</strong>pozitarea fina<strong>la</strong> in<br />
<strong>de</strong>pozitul municipal <strong>de</strong> <strong>la</strong> Roman;<br />
Har<strong>la</strong>u: Contract <strong>de</strong> servicii nr.545/15.07.2009 intre SC Salubris S.A. IASI (prestator) si Primaria<br />
HARLAU (beneficiar) pentru <strong>de</strong>pozitarea fina<strong>la</strong> a <strong>de</strong>seurilor in municipale in <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
Tutora;<br />
Municipiul Iasi: Incepand cu iulie 2009, cand <strong>de</strong>pozitarea a fost sistata in <strong>de</strong>pozitul neconform<br />
<strong>de</strong> <strong>la</strong> Tomesti, SC SALUBRIS SA Iasi (prestator) a inceput sa <strong>de</strong>poziteze <strong>de</strong>seul colectat in<br />
<strong>de</strong>pozitul conform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora;<br />
Deseurile generate in orasul Targu Frumos sunt <strong>de</strong>pozitate in <strong>de</strong>pozitul Targu-Frumos – Adancata,<br />
care insa va fi inchis in anul 2012. Dupa inchi<strong>de</strong>re, <strong>de</strong>seurile colectate din acest oras vor fi <strong>de</strong>pozitate<br />
in <strong>de</strong>pozitul conform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora.<br />
Deseurile colectate din zonele rurale sunt <strong>de</strong>pozitate in <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora.<br />
Totalul cantitatii <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu <strong>de</strong>pozitat in perioada <strong>de</strong> prognoza (2009-2038) este <strong>de</strong> aproximativ<br />
7.250.000 tone in varianta acoperirii cu biostabilizat.<br />
Page 19 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
1.5.1.6 Concluzii<br />
Concluzia analizei este ca sistemul actual <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor din ju<strong>de</strong>tul Iasi nu urmareste<br />
obiectivele strategiei nationale si europene <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor.<br />
Cele mai mari probleme privesc:<br />
Existenta unui <strong>de</strong>pozit neconform af<strong>la</strong>t inca in operare, cu un impact negativ <strong>asupra</strong><br />
<strong>mediului</strong>;<br />
Lipsa facilitatilor <strong>de</strong> transfer in zona centra<strong>la</strong> si <strong>de</strong> Vest a ju<strong>de</strong>tului, acest lucru conducand in<br />
viitor <strong>la</strong> costuri mari <strong>de</strong> transfer, in momentul in care <strong>de</strong>pozitul neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
Targu- Frumos va fi inchis.<br />
Lipsa facilitatilor <strong>de</strong> tratare a <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile, care sunt eliminate in <strong>de</strong>pozite <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri, fapt ce <strong>de</strong>termina imposibilitatea atingerii tintelor stabilite <strong>de</strong> legis<strong>la</strong>tia privind tratarea<br />
<strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile pentru a le <strong>de</strong>via <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitele <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri;<br />
Gradul scazut al recic<strong>la</strong>rii; <strong>de</strong>si exista mai multe societati <strong>de</strong> recic<strong>la</strong>re inregistrate in zona, <strong>la</strong><br />
nivelul ju<strong>de</strong>tului Iasi nu se practica sistemul colectarii separate a materialelor recic<strong>la</strong>bile si, prin<br />
urmare, impuritatile prezente in materialele recic<strong>la</strong>bile <strong>de</strong>termina companiile <strong>de</strong> recic<strong>la</strong>re sa fie<br />
reticente <strong>la</strong> preluarea acestora; tintele specifice pentru recuperarea/recic<strong>la</strong>rea <strong>de</strong>seurilor<br />
provenite din amba<strong>la</strong>je, asa cum sunt stabilite <strong>de</strong> legis<strong>la</strong>tia nationa<strong>la</strong> si a CE si asumate prin<br />
Tratatul <strong>de</strong> A<strong>de</strong>rare a Romaniei <strong>la</strong> Uniunea Europeana nu pot fi atinse daca nu se<br />
implementeaza un sistem integrat <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor, axat pe colectarea selectiva<br />
a <strong>de</strong>seurilor; din cauza procentului scazut <strong>de</strong> colectare selectiva a <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong> <strong>la</strong> popu<strong>la</strong>tie,<br />
componentele recic<strong>la</strong>bile din <strong>de</strong>seurile menajere, (hartie, carton, stic<strong>la</strong>, materiale p<strong>la</strong>stice,<br />
metale) nu se recupereaza, ci se elimina prin <strong>de</strong>pozitare fina<strong>la</strong> impreuna cu cele<strong>la</strong>lte <strong>de</strong>seuri<br />
urbane;<br />
Nivelul redus <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a pietei <strong>de</strong> recic<strong>la</strong>re – atat pentru valorificarea fractiilor hartie,<br />
lemn, cat si pentru utilizarea compostului rezultat din tratarea prin compostare a <strong>de</strong>seurilor<br />
verzi;<br />
Echipamentele existente folosite pentru colectare sunt insuficiente pentru organizarea<br />
unui sistem <strong>de</strong> colectare selectiva <strong>la</strong> nivelul intregului ju<strong>de</strong>t.<br />
Gradul scazut <strong>de</strong> colectare a tarifelor <strong>de</strong> <strong>la</strong> utilizatori;<br />
Gradul scazut <strong>de</strong> constientizare a popu<strong>la</strong>tiei si a agentilor economici cu privire <strong>la</strong><br />
managementul a<strong>de</strong>cvat al <strong>de</strong>seurilor <strong>la</strong> nivel ju<strong>de</strong>tean.<br />
Expertiza limitata a autoritatilor locale in administrarea si monitorizarea serviciilor <strong>de</strong><br />
salubritate.<br />
Pentru contracararea acestor probleme, se are in ve<strong>de</strong>re promovarea unui proiect <strong>de</strong> management<br />
integrat al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi, care sa conduca <strong>la</strong> in<strong>de</strong>plinirea angajamentelor pe care<br />
Romania le are potrivit Tratatului <strong>de</strong> A<strong>de</strong>rare – sectiunea mediu, precum si potrivit PNGD, PRGD si<br />
PJGD.<br />
1.5.2 Prezentarea genera<strong>la</strong> a proiectului<br />
Scopul proiectului consta in implementarea unui sistem mo<strong>de</strong>rn <strong>de</strong> gestionare a <strong>de</strong>seurilor,<br />
dimensionat dupa cerintele ju<strong>de</strong>tului, prin intermediul caruia toate exigentele nationale si europene<br />
vor fi in<strong>de</strong>plinite.<br />
Tabelul <strong>de</strong> mai jos prezinta investitiile propuse a se realiza:<br />
Tabel 1.5-8: Investitii propuse in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Nr. Componenta din investitie Capacitate/Nr.<br />
1 Colectare<br />
Page 20 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Nr. Componenta din investitie Capacitate/Nr.<br />
1.1 Conventie – componenta <strong>de</strong> colectare<br />
360 <strong>de</strong> containere pentru<br />
fractia <strong>de</strong> stic<strong>la</strong><br />
1.2<br />
Pubele pentru colectarea <strong>de</strong>seurilor menajere recic<strong>la</strong>bile<br />
(1.100 l)<br />
9.435 buc.<br />
1.3 Pubele pentru colectarea <strong>de</strong>seurilor menajere reziduale (240 l) 9.354 buc.<br />
1.4 Pubele pentru colectarea <strong>de</strong>seurilor menajere reziduale (120 l) 125.220 buc.<br />
1.5 Recipiente pentru compostarea in gospodarii 31.917 buc.<br />
2 Transfer<br />
2.1 Statia <strong>de</strong> transfer Ruginoasa<br />
2.2 Statia <strong>de</strong> transfer Baltati<br />
2013: Capacitatea tota<strong>la</strong> <strong>de</strong><br />
44.000 m 3 /an<br />
2013: Capacitatea tota<strong>la</strong> <strong>de</strong><br />
17.000 m 3 /an<br />
3 Sortare<br />
3.1 Statia <strong>de</strong> sortare Ruginoasa<br />
3.2 Statia <strong>de</strong> sortare Tutora – existenta<br />
3.3 Statia <strong>de</strong> sortare Tutora - extin<strong>de</strong>re<br />
2013: Capacitatea tota<strong>la</strong> <strong>de</strong><br />
intrare <strong>de</strong> 10.300 m 3 /an<br />
2013: Capacitatea tota<strong>la</strong> <strong>de</strong><br />
intrare <strong>de</strong> 49.100 m 3<br />
2013: Capacitatea tota<strong>la</strong> <strong>de</strong><br />
intrare <strong>de</strong> 11.000 m 3 /an<br />
4 Tratare biologica<br />
4.1 Statia <strong>de</strong> compostare Tutora<br />
4.2 Statia <strong>de</strong> tratare mecano-biologica (TMB) Tutora<br />
2013: Capacitate tota<strong>la</strong> <strong>de</strong><br />
10.000 m 3 /an<br />
2013: Capacitatea tota<strong>la</strong> <strong>de</strong><br />
95.000 m 3 /an<br />
5 Constructia <strong>de</strong>pozitului conform<br />
5.1<br />
Constructia compartimentului 3 din prima celu<strong>la</strong> a <strong>de</strong>pozitului<br />
<strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora<br />
Volum <strong>de</strong> 764.000 m 3<br />
6 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor neconforme<br />
6.1 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului neconform Tomesti Volum <strong>de</strong>pozitat: 2.500.000 m 3<br />
6.2 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului neconform Pascani Volum <strong>de</strong>pozitat: 600.000 m 3<br />
6.3 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului neconform Har<strong>la</strong>u Volum <strong>de</strong>pozitat: 400.000 m 3<br />
Page 21 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Nr. Componenta din investitie Capacitate/Nr.<br />
6.4 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului neconform Targu Frumos<br />
Volum <strong>de</strong>pozitat <strong>la</strong> sfarsitul lui<br />
2009: 80.000 m 3<br />
Sistemul <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor consta din urmatoarele etape:<br />
Colectarea <strong>de</strong>seurilor (amestecate, separate <strong>la</strong> sursa);<br />
Transferul <strong>de</strong>seurilor (<strong>la</strong> statia <strong>de</strong> transfer, centru <strong>de</strong> recuperare si recic<strong>la</strong>re, statie <strong>de</strong> tratare<br />
sau <strong>de</strong>pozit <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri);<br />
Colectarea <strong>de</strong>seurilor <strong>la</strong> statiile <strong>de</strong> transfer;<br />
Separarea mecanica a <strong>de</strong>seurilor (centru <strong>de</strong> recuperare materiale si recic<strong>la</strong>re);<br />
Tratamentul <strong>de</strong>seurilor ( tratament termal, fizic, chimic sau biologic);<br />
Eliminarea <strong>de</strong>seurilor <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri conform;<br />
Reabilitarea gropilor <strong>de</strong> gunoi existente.<br />
Page 22 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Figura 1.5-1: Schema <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 23 of 246
In ve<strong>de</strong>rea cresterii eficientei activitatilor <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor, au fost stabilite 4 zone<br />
<strong>de</strong> transport pentru ju<strong>de</strong>tul Iasi.<br />
Tabel 1.5-9: Popu<strong>la</strong>tia urbana si respectiv popu<strong>la</strong>tia rura<strong>la</strong> pentru zonele <strong>de</strong>servite, pe obiective,<br />
conform arondarilor stabilite pentru anul 2013<br />
Numar zona, Denumire<br />
centre <strong>de</strong> colectare si<br />
statie <strong>de</strong> transfer sau<br />
<strong>de</strong>pozit<br />
Popu<strong>la</strong>tie urbana<br />
<strong>de</strong>servita<br />
Popu<strong>la</strong>tie rura<strong>la</strong><br />
<strong>de</strong>servita<br />
Total popu<strong>la</strong>tie<br />
<strong>de</strong>servita (pe obiective)<br />
[locuitori] [locuitori] [locuitori]<br />
Zona 1 - RUGINOASA<br />
SI TARGU FRUMOS<br />
61.751 116.071 177.822<br />
Zona 2 – BALTATI 11.371 60.070 71.441<br />
Zona 3 - VOINESTI,<br />
POPRICANI SI IASI<br />
347.837 210.695 558.532<br />
Zona 4 - HARLAU 12.908 16.576 29.484<br />
TOTAL POPULATIE 433.867 403.412 837.279<br />
Statia <strong>de</strong> sortare si transfer Ruginoasa a fost aleasa ca si solutie cea mai eficient din punctul <strong>de</strong><br />
ve<strong>de</strong>re al costurilor <strong>de</strong> investitii si operare, tinand cont <strong>de</strong> urmatoarele criterii:<br />
- Distanta <strong>de</strong> parcurs intre Ruginoasa si Targu Frumos, respectiv Pascani, sunt mici;<br />
- Municipiul Pascani este pe locul 2 in ju<strong>de</strong>t ca si centru urban generator <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri (cca.<br />
45000 locuitori) ceea ce justifica infiintarea unei statii <strong>de</strong> sortare si transfer in apropiere;<br />
- Orasul Targu Frumos, fiind centru urban, va avea un aport consi<strong>de</strong>rabil <strong>la</strong> cantitatea <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seu recic<strong>la</strong>bil ce va fi sortata <strong>la</strong> Ruginoasa;<br />
- Costurile <strong>de</strong> transport pentru <strong>de</strong>seul mixt colectat din Targu Frumos sunt consi<strong>de</strong>rabil<br />
mai mici in cazul compactarii lor inainte <strong>de</strong> transfer, ceea ce anuleaza costurile <strong>de</strong> transport<br />
suplimentare consi<strong>de</strong>rate dus-intors pe distanta Tg. Frumos-Ruginoasa-Tg. Frumos.<br />
Harta privind impartirea pe zone <strong>de</strong> gestiune a <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi este prezentata in<br />
continuare:<br />
Page 24 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Figura 1.5-2: Zone <strong>de</strong> gestiune a <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Page 25 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Sistemul propus pentru colectarea <strong>de</strong>seurilor va fi reprezentat <strong>de</strong> un sistem cu 4 pubele:<br />
hartie/carton, stic<strong>la</strong>, p<strong>la</strong>stic/metal si rezidual.<br />
In zona urbana, pentru locuintele individuale, se recomanda o pubele <strong>de</strong> 120 litri pentru fiecare<br />
gospodarie, pentru colectarea <strong>de</strong>seului rezidual. Pentru <strong>de</strong>seurile <strong>de</strong> hartie/carton, p<strong>la</strong>stic/metal<br />
si stic<strong>la</strong>, se vor insta<strong>la</strong> puncte <strong>de</strong> colectare separata constand din 3 containere <strong>de</strong> 1,1 m 3 .<br />
In ceea ce priveste zonele cu blocuri cu apartamente, se va amenaja un punct <strong>de</strong> pre-colectare<br />
<strong>la</strong> 200 <strong>de</strong> persoane pentru <strong>de</strong>seurile recic<strong>la</strong>bile cat si pentru <strong>de</strong>seul rezidual. Punctul <strong>de</strong> precolectare<br />
pentru <strong>de</strong>seurile recic<strong>la</strong>bile va consta din 3 containere <strong>de</strong> 1,1 m 3 , in timp ce pentru<br />
colectarea <strong>de</strong>seului rezidual se vor utiliza camerele speciale existente <strong>la</strong> parterul blocurilor.<br />
In zonele rurale, fiecare gospodarie va primi o pube<strong>la</strong> <strong>de</strong> 120 litri penru colectarea <strong>de</strong>seului<br />
rezidual, iar pentru <strong>de</strong>seurile recic<strong>la</strong>bile se vor amenaja puncte <strong>de</strong> pre-colectare, cu 3<br />
containere <strong>de</strong> 1,1 m 3 , pentru colectarea hartiei/cartonului, sticlei si p<strong>la</strong>sticului/metalului, cate un<br />
astfel <strong>de</strong> punct pentru 250 <strong>de</strong> persoane.<br />
De asemenea, pentru compostarea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile au fost distribuite pentru 25% din<br />
gospodariile din zonele rurale recipiente <strong>de</strong> 280 litri.<br />
Deseurile stradale vor fi colectate in sistem mixt, in timp ce <strong>de</strong>seurile din parcuri si gradini si<br />
cele din piete vor fi colectate in sistem dual: cate un recipient pentru colectarea fractiei organice<br />
si unul pentru restul <strong>de</strong>seurilor.<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re ca <strong>de</strong>seurile voluminoase generate <strong>de</strong> catre popu<strong>la</strong>tie sunt responsabilitatea<br />
autoritatilor locale prin intermediul serviciilor <strong>de</strong> salubritate, operatorii <strong>de</strong>semnati vor colecta, <strong>de</strong><br />
asemenea, si aceste <strong>de</strong>seuri, prin campanii <strong>de</strong> colectare regu<strong>la</strong>te. Consultantul a estimat ca 3<br />
campanii <strong>de</strong> colectare pe an sunt suficiente pentru acest tip <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu.<br />
Deseurile periculoase continute in <strong>de</strong>seurile menajere vor fi colectate prin campanii <strong>de</strong> colectare<br />
„din usa in usa‖ <strong>de</strong> doua ori pe an pentru intregul ju<strong>de</strong>t. Deseul periculos va fi colectat si<br />
transportat direct catre facilitatea <strong>de</strong> incinerare din ju<strong>de</strong>tul Iasi (SC AVAND SRL implementeaza<br />
in acest moment o statie <strong>de</strong> incinerare a <strong>de</strong>seurilor periculoase).<br />
In ve<strong>de</strong>rea colectarii DEEE-urilor din gospodarii, autoritatile administrative ale unitatilor<br />
teritoriale trebuie sa in<strong>de</strong>plineasca urmatoarele sarcini:<br />
Sa organizeze, gestioneze si sa coordoneze colectarea separata a DEEE-urilor<br />
provenite din gospodarii si transportul catre punctele <strong>de</strong> colectare prin intermediul<br />
serviciului public <strong>de</strong> salubritate sausa atribuie serviciile <strong>de</strong> colectare a DEEE-urilor unui<br />
operator economic, autorizat <strong>de</strong> catre APM Iasi;<br />
Organizarea <strong>de</strong> campanii <strong>de</strong> colectare cel putin semestrial;<br />
Asigurarea si functionarea a cel putin un punct <strong>de</strong> colectare selectiva a <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong><br />
echipamente electrice si electronice pentru 50.000 <strong>de</strong> locuitori, dar nu mai putin <strong>de</strong> un punct <strong>de</strong><br />
colectare in fiecare localitate.<br />
In ceea ce priveste transferul <strong>de</strong>seurilor, ju<strong>de</strong>tul Iasi va fi <strong>de</strong>servit <strong>de</strong> trei statii <strong>de</strong> transfer, una<br />
existenta, si alte doua statii propuse prin prezentul proiect.<br />
Page 26 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Tabel 1.5-10: Statii <strong>de</strong> transfer in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Zona<br />
Numele statiei<br />
Capacitate<br />
proiectata<br />
Distanta pana <strong>la</strong><br />
<strong>de</strong>pozit<br />
Tipul <strong>de</strong> statie<br />
Zona 1 Ruginoasa 44.000 t/an 85 km<br />
Statie <strong>de</strong> transfer cu cap<br />
<strong>de</strong> presare<br />
Zona 2 Baltati 17.000 t/an 55 km Statie <strong>de</strong> transfer simp<strong>la</strong><br />
Zona 4 Har<strong>la</strong>u 8.009 t/an 100 km<br />
Statie <strong>de</strong> transfer simp<strong>la</strong> -<br />
existenta<br />
Pentru zona 1 (Ruginoasa – Targu Frumos), <strong>de</strong>seurile colectate vor fi direct transportate catre<br />
statia <strong>de</strong> sortare si apoi, prin intermediul statiei <strong>de</strong> transfer, <strong>de</strong>seurile reziduale si refuzul <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
sortare vor fi transportate catre <strong>de</strong>pozitul conform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora.<br />
Pentru zona 2 (Baltati), in urma analizei a rezultat necesitatea construirii unei statii <strong>de</strong> transfer in<br />
zona respectiva.<br />
Pentru zona 3 (Voinesti, Popricani si Iasi) <strong>de</strong>seul colectat va fi direct transportat <strong>la</strong> statia <strong>de</strong><br />
sortare si statia <strong>de</strong> TMB si apoi, refuzul <strong>de</strong> <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> sortare si <strong>de</strong> <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> TMB vor fi<br />
<strong>de</strong>pozitate in cadrul <strong>de</strong>pozitului conform din cadrul CMD Tutora.<br />
In zona 4 (Har<strong>la</strong>u), colectarea se realizeaza direct <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> transfer simp<strong>la</strong> existenta<br />
(din2010). Deseurile reziduale si refuzul <strong>de</strong> <strong>la</strong> sortare (<strong>de</strong> <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> sortare Har<strong>la</strong>u) vor fi<br />
transportate direct catre <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora.<br />
Avand in ve<strong>de</strong>rea statia <strong>de</strong> sortare finalizata <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora (construita <strong>de</strong> catre Primaria<br />
municipiului Iasi si <strong>de</strong> catre Ministerul Mediului) cu o capacitate <strong>de</strong> 29.000 t/an (a cate doua<br />
schimburi), in ve<strong>de</strong>rea atingerii tintelor pentru recic<strong>la</strong>rea si valorificarea <strong>de</strong>seurilor din amba<strong>la</strong>je,<br />
au fost propuse urmatoarele investitii:<br />
- Extin<strong>de</strong>rea statiei <strong>de</strong> sortare <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora cu o linie <strong>de</strong> sortare, 1 schimb, 5<br />
zile/saptaman;<br />
- Construirea unei statii <strong>de</strong> sortare <strong>la</strong> Ruginoasa.<br />
In ju<strong>de</strong>tul Iasi exista, <strong>de</strong> asemenea, si o statie <strong>de</strong> sortare <strong>la</strong> Har<strong>la</strong>u care prelucreaza anual<br />
aproximativ 2.000 tone <strong>de</strong> recic<strong>la</strong>bile.<br />
Tintele cu privire <strong>la</strong> reducerea cantitatii <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu bio<strong>de</strong>gradabil <strong>de</strong>pozitat in ju<strong>de</strong>tul Iasi vor fi<br />
in<strong>de</strong>plinite prin construirea unei statii <strong>de</strong> TMB pentru <strong>de</strong>seuri bio<strong>de</strong>gradabile <strong>la</strong> Tutora, cu o<br />
capacitate <strong>de</strong> intrare <strong>de</strong> 95.000 t/an, prin stimu<strong>la</strong>rea compostarii in gospodarii si prin finalizarea<br />
statiei <strong>de</strong> compostare existente <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora.<br />
Mai mult <strong>de</strong>cat atat, prezentul proiect inclu<strong>de</strong> finalizarea lucrarilor <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> compostare<br />
existenta <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora (cu o capacitate <strong>de</strong> 10.000 t/an), care a fost inceputa <strong>de</strong> catre Primaria<br />
Municipiului Iasi si Ministerul Mediului.<br />
Page 27 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
In ceea ce priveste <strong>de</strong>seurile reziduale, avand in consi<strong>de</strong>rare compozitia lor, se estimeaza ca<br />
statia <strong>de</strong> TMB va genera refuz reprezentand aproximativ 20% din capacitatea <strong>de</strong> intrare, care<br />
va fi <strong>de</strong>pozitat in <strong>de</strong>pozitul existent <strong>de</strong> <strong>la</strong>Tutora, fara a fi tratat.<br />
Depozitarea <strong>de</strong>seurilor se va realiza <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul conform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri existent, amp<strong>la</strong>sat in<br />
apropierea municipiului Iasi. Lucrarile <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozit nu au fost finalizate in intregime datorita lipsei<br />
<strong>de</strong> fonduri. Primaria Municipiului Iasi si Ministerul Mediului nu mai au posibilitati <strong>de</strong> finantare a<br />
lucrarilor.<br />
In prezent, doar doua compartimente din prima celu<strong>la</strong> au fost finalizate. Capacitatea tota<strong>la</strong> a<br />
acestor doua compartimente este <strong>de</strong> aproximativ 1.300.000 m 3 . Capacitatea celui <strong>de</strong> al treilea<br />
compartiment din prima celu<strong>la</strong> va fi <strong>de</strong> aproximativ 764.000 m 3 .<br />
Prin prezentul proiect se vor inchi<strong>de</strong> 4 <strong>de</strong>pozite neconforme. Pentru trei dintre ele, <strong>de</strong>pozitarea a<br />
fost sistata in iulie 2009 (Pascani, Har<strong>la</strong>u si Tomesti) iar al patrulea va fi operational pana <strong>la</strong> 16<br />
iulie 2012.<br />
1.5.3 Colectarea <strong>de</strong>seurilor<br />
Principalele investitii cu privire <strong>la</strong> colectarea si transportul <strong>de</strong>seurilor sunt:<br />
‣ Investitii in sistemele <strong>de</strong> co<strong>la</strong>tre selectiva a <strong>de</strong>seurilor (pubele, containere, etc.), prin<br />
implementarea sistemului <strong>de</strong> colectare selectiva – colectarea pe cinci tipuri <strong>de</strong> fractii<br />
pentru <strong>de</strong>seuri menajere si asimi<strong>la</strong>bile: hartie/carton, p<strong>la</strong>stic, metal, stic<strong>la</strong> si rezidual. De<br />
asemenea, pentru 25% din gospodariile rurale, vor fi furnizate containere pentru<br />
compostarea in gospodarii;<br />
‣ Investitii in doua statii <strong>de</strong> transfer: Ruginoasa si Baltati cu rol <strong>de</strong> colectare, compactare si<br />
transport al <strong>de</strong>seului catre facilitatile <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora.<br />
‣ Investitii in sistemul <strong>de</strong> transport al <strong>de</strong>seului <strong>de</strong> <strong>la</strong> statiile <strong>de</strong> transfer catre <strong>de</strong>pozit.<br />
In tabelul <strong>de</strong> mai jos este prezentat numarul <strong>de</strong> recipienti estimat pentru colectarea <strong>de</strong>seului<br />
menajer:<br />
Tabel 1.5-11: Numarul necesar <strong>de</strong> recipient <strong>de</strong> colectare pentru <strong>de</strong>seurile menajere in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
URBAN<br />
RURAL<br />
ZONA<br />
Recic<strong>la</strong>bile Rezidual Recic<strong>la</strong>bile Rezidual<br />
1100 l 240 l 120 l 1100 l 120 l<br />
Zona 1 –<br />
Ruginoasa si Tg.<br />
Frumos<br />
1.002 1.498 6.011 1.477 36.732<br />
Zona 2 – Baltati 192 203 1.773 771 19.010<br />
Zona 3 –<br />
Voinesti,<br />
Popricani si Iasi<br />
5.355 12.520 11.013 3.123 66.677<br />
Page 28 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
URBAN<br />
RURAL<br />
ZONA<br />
Recic<strong>la</strong>bile Rezidual Recic<strong>la</strong>bile Rezidual<br />
1100 l 240 l 120 l 1100 l 120 l<br />
Zona 4 – Har<strong>la</strong>u 216 273 1.646 201 5.246<br />
TOTAL 6.765 14.494 20.443 5.572 127.665<br />
Numarul <strong>de</strong> recipienti <strong>de</strong> colectare pentru <strong>de</strong>seul menajer care va fi procurat prin proiect este<br />
prezentat in tabelul <strong>de</strong> mai jos:<br />
Tabel 1.5-12: Numarul <strong>de</strong> recipienti <strong>de</strong> colectare a <strong>de</strong>seului menajer in ju<strong>de</strong>tul Iasi achizitionati<br />
prin proiect<br />
URBAN<br />
RURAL<br />
ZONA<br />
Recic<strong>la</strong>bile Rezidual Recic<strong>la</strong>bile Rezidual<br />
Compostare<br />
in gospodarii<br />
1100 l 240 l 120 l 1100 l 120 l 280 l<br />
Zona 1 –<br />
Ruginoasa si<br />
Tg. Frumos<br />
Zona 2 –<br />
Baltati<br />
Zona 3 –<br />
Voinesti,<br />
Popricani si<br />
Iasi<br />
Zona 4 –<br />
Har<strong>la</strong>u<br />
957 1.431 5.347 1.455 36.732 9.183<br />
162 203 1.773 708 15.755 4.753<br />
3.630 7.720 0 2.523 65.613 16.669<br />
0 0 0 0 0 1.312<br />
TOTAL 4.749 9.354 7.120 4.686 118.100 31.917<br />
Asigurarea echipamentelor pentru transportul <strong>de</strong>seurilor este responsabilitatea operatorilor <strong>de</strong><br />
salubritate care vor gestiona colectarea <strong>de</strong>seurilor.<br />
Tabel 1.5-13: Privire <strong>de</strong> ansamblu <strong>asupra</strong> echipamentelor <strong>de</strong> colectare a <strong>de</strong>seurilor asociate cu<br />
sistemul <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
RURAL<br />
URBAN<br />
CAMIOANE<br />
PENTRU<br />
Deseu rezidual<br />
Deseu<br />
Deseu<br />
organic si<br />
Deseu rezidual<br />
Deseu<br />
Deseu<br />
organic si<br />
Page 29 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
RURAL<br />
URBAN<br />
COLECTARE recic<strong>la</strong>bil mixt recic<strong>la</strong>bil mixt<br />
16 m 3 12 m 3 12 m 3 12 m 3 16 m 3 12 m 3 12 m 3 16 m 3<br />
Zona 1 –<br />
Ruginoasa si<br />
Tg. Frumos<br />
Zona 2 –<br />
Baltati<br />
Zona 3 –<br />
Voinesti,<br />
Popricani si<br />
Iasi<br />
Zona 4 –<br />
Har<strong>la</strong>u<br />
7 4 6 1 7 2 5 3<br />
3 1 3 1 2 1 2<br />
9 9 11 2 35 18 6<br />
1 0 0 0 2 1 1 0<br />
TOTAL 20 14 20 4 46 3 25 11<br />
In ve<strong>de</strong>rea optimizarii transportului <strong>de</strong>seurilor, ju<strong>de</strong>tul a fost impartit in 4 zone <strong>de</strong> colectare, si<br />
anume:<br />
Tabel 1.5-14: Popu<strong>la</strong>tia urbana, respective popu<strong>la</strong>tia rura<strong>la</strong> pentru zonele <strong>de</strong>servite, in 2009<br />
Numar zona, Centre <strong>de</strong><br />
colectare, statii <strong>de</strong> transfer<br />
sau <strong>de</strong>numire <strong>de</strong>pozit<br />
Zona 1 : RUGINOASA<br />
Statie <strong>de</strong> sortare si transfer<br />
Ruginoasa<br />
Zona 2: BALTATI<br />
Statie <strong>de</strong> transfer Baltati<br />
Zona 3: IASI<br />
Centrul <strong>de</strong> management al<br />
<strong>de</strong>seurilor Tutora:<br />
Statie <strong>de</strong> sortare Tutora,<br />
Statie TMB Tutora,<br />
Statie <strong>de</strong> compost Tutora,<br />
Localitati<br />
urbane<br />
PASCANI,<br />
TARGU<br />
FRUMOS<br />
PODU ILOAIEI<br />
IASI<br />
Localitati rurale<br />
CIOHORANI, CRISTESTI, LESPEZI, SIRETEL, TATARUSI,<br />
VANATORI, TODIRESTI, VALEA SEACA, HARMANESTII,<br />
RUGINOASA, MOTCA, MOGOSESTI-SIRET, STOLNICENI-<br />
PRAJESCU, MIROSLOVESTI, CEPLENITA, COTNARI,<br />
BALS, CUCUTENI, HELESTENI, STRUNGA, BRAESTI,<br />
ALEXANDRU I. CUZA, HALAUCESTI, ION NECULCE,<br />
MIRCESTI, RACHITENI, OTELENI, BUTEA, COSTESTI<br />
PLUGARI, SIPOTE, FANTANELE, COARNELE CAPREI,<br />
GROPNITA, FOCURI, BELCESTI, BALTATI, ERBICENI,<br />
ROMANESTI, LUNGANI, POPESTI, SINESTI, DUMESTI,<br />
VOINESTI, HORLESTI, MADARJAC, DAGATA, TIBANA,<br />
TANSA, TIBANESTI, MOGOSESTI, MIRONEASA, IPATELE,<br />
SCHEIA, DRAGUSENI, SCANTEIA, GRAJDURI,<br />
ANDRIESENI, VLADENI, BIVOLARI, TRIFESTI, ROSCANI,<br />
PROBOTA, TIGANASI, MOVILENI, VICTORIA, REDIU,<br />
Page 30 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Numar zona, Centre <strong>de</strong><br />
colectare, statii <strong>de</strong> transfer<br />
sau <strong>de</strong>numire <strong>de</strong>pozit<br />
Depozit ecologic Tutora<br />
Zona 4 :HARLAU<br />
Statia <strong>de</strong> sortare si transfer<br />
Har<strong>la</strong>u<br />
Localitati<br />
urbane<br />
HARLAU<br />
Localitati rurale<br />
VALEA LUPULUI, MIROSLAVA, ARONEANU, GOLAIESTI,<br />
HOLBOCA, UNGHENI, CIUREA, BARNOVA, TOMESTI,<br />
TUTORA, DOBROVAT, SCHITU DUCA, COMARNA,<br />
PRISACANI, COSTULENI, RADUCANENI, CIORTESTI,<br />
GROZESTI, MOSNA, DOLHESTI, COZMESTI, GORBAN,<br />
LETCANI, POPRICANI<br />
DELENI, SCOBINTI<br />
1.5.4 Statii <strong>de</strong> transfer<br />
Ju<strong>de</strong>tul va fi <strong>de</strong>servit <strong>de</strong> 3 statii <strong>de</strong> transfer dupa cum urmeaza:<br />
Zona 1 Ruginoasa si Targu Frumos – va fi <strong>de</strong>servita <strong>de</strong> statia <strong>de</strong> transfer <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
Ruginoasa cu o capacitate <strong>de</strong> 44.000 t/an;<br />
Zona 2 Baltati – va fi <strong>de</strong>servita <strong>de</strong> o statie <strong>de</strong> transfer cu o capacitate <strong>de</strong> 17.000 t/an;<br />
Zona 4 Har<strong>la</strong>u – este <strong>de</strong>servita din anul 2010 <strong>de</strong> o statie <strong>de</strong> transfer cu o capacitate <strong>de</strong><br />
8.009 t/an, finantata prin programul PHARE CES 2005.<br />
Parametrii <strong>de</strong> proiectare ai statiilor <strong>de</strong> transfer ce vor fi realizate prin prezentul proiect sunt in<br />
tabelul <strong>de</strong> mai jos:<br />
Tabel 1.5-15: Parametrii <strong>de</strong> proiectare ai statiilor <strong>de</strong> transfer<br />
Caracteristici Parametru (2013)<br />
RUGINOASA<br />
Capacitate proiectata<br />
Distanta pana <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul conform <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
Tutora<br />
44.000 t/an<br />
85 km<br />
177.822 locuitori in zona 1<br />
Popu<strong>la</strong>tia <strong>de</strong>servita<br />
61.751 locuitori in zona urbana<br />
116.071 locuitori in zona rura<strong>la</strong><br />
Zile <strong>de</strong> operare 260<br />
Tehnologie<br />
Cap <strong>de</strong> presare fix<br />
Automata, cu cap <strong>de</strong> presare<br />
20 t/ora<br />
Page 31 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Caracteristici Parametru (2013)<br />
Sistemul <strong>de</strong> culisare are:<br />
5 containere <strong>de</strong> 24 m 3<br />
13 containere <strong>de</strong> 24 m 3 (in plus)<br />
Deseu mixt – 4.000 t/an<br />
Fluxuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu transportat<br />
Deseu bio<strong>de</strong>gradabil – 1.500 t/an<br />
Refuz <strong>de</strong> <strong>la</strong> sortare – 1.300 t/an<br />
Deseu rezidual – 36.800 t/an<br />
Densitatea <strong>de</strong>seului in containere 0,65 tone/m 3<br />
Numarul <strong>de</strong> transferuri zilnice<br />
(maximum) catre facilitate (<strong>de</strong>pozitul<br />
Tutora)<br />
2<br />
Camioane <strong>de</strong> lung curier 6<br />
BALTATI<br />
Capacitate proiectata<br />
Distanta pana <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul conform <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
Tutora<br />
17.000 t/an<br />
55 km<br />
71.441 locuitori in zona 2<br />
Popu<strong>la</strong>tia <strong>de</strong>servita<br />
11.371 locuitori in zona urbana<br />
60.070 locuitori in zona rura<strong>la</strong><br />
Zile <strong>de</strong> operare 260<br />
Tehnologie<br />
Cap <strong>de</strong> presare fix<br />
Sistemul <strong>de</strong> culisare are:<br />
Fara cap <strong>de</strong> presare<br />
<br />
3 containere <strong>de</strong> 32 m 3<br />
12 containere <strong>de</strong> 32 m 3 (in plus)<br />
Deseu mixt – 1.000 t/an<br />
Fluxuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu transportat<br />
Deseu bio<strong>de</strong>gradabil – 600 t/an<br />
Recic<strong>la</strong>bile – 3.000 t/an<br />
Deseu rezidual – 12.000 t/an<br />
Page 32 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Caracteristici Parametru (2013)<br />
0,35 t/m 3 – <strong>de</strong>seu mixt, bio<strong>de</strong>gradabil sirezidual<br />
Densitatea <strong>de</strong>seului in containere<br />
0,3 t/m 3 – <strong>de</strong>seuri recic<strong>la</strong>bile din hartie si carton<br />
0,4 t/m 3 – <strong>de</strong>seuri recic<strong>la</strong>bile din stic<strong>la</strong> si metal<br />
0,2 t/m 3 – <strong>de</strong>seu recic<strong>la</strong>bil din p<strong>la</strong>stic<br />
Numarul <strong>de</strong> transferuri zilnice<br />
(maximum) catre facilitate (<strong>de</strong>pozitul<br />
Tutora)<br />
2<br />
Camioane <strong>de</strong> lung curier 2<br />
1.5.5 Statii <strong>de</strong> sortare<br />
Investitiile propuse prin proiect urmaresc in<strong>de</strong>plinirea urmatoarelor obiective:<br />
Recuperarea/recic<strong>la</strong>rea <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong> amba<strong>la</strong>je, in comformitate cu preve<strong>de</strong>rile legis<strong>la</strong>tiei<br />
nationale si internationale;<br />
Suplimentarea sistemului <strong>de</strong> colectare selectiva a <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong> amba<strong>la</strong>je, prin crearea<br />
punctelor <strong>de</strong> colectare selectiva formate din 3 pubele: hartie/carton, stic<strong>la</strong>, p<strong>la</strong>stic/metal;<br />
Reducerea cantitatii <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu <strong>de</strong>pozitat.<br />
In ve<strong>de</strong>rea in<strong>de</strong>plinirii obiectivelor mai sus mentionate, este necesara construirea unei noi statii<br />
<strong>de</strong> sortare – in cadrul amp<strong>la</strong>samentului <strong>de</strong> <strong>la</strong> Ruginoasa, precum si extin<strong>de</strong>rea celei <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
Tutora, in ve<strong>de</strong>rea acceptarii fluxurilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri din zonele 2 si 3.<br />
Fractiile recuperate vor fi <strong>de</strong> tipul hartie/carton, PET-uri, alte tipuri <strong>de</strong> p<strong>la</strong>stic, metale si stic<strong>la</strong>.<br />
Hartia/cartonul, PET-urile si alte tipuri <strong>de</strong> p<strong>la</strong>stice vor fi separate manual. Metalele vor fi<br />
colectate <strong>de</strong> catre magneti, in timp ce stic<strong>la</strong> nu va necesita sortare.<br />
Tabelul <strong>de</strong> mai jos prezinta caracteristicile principale ale statiilor <strong>de</strong> transfer <strong>de</strong> <strong>la</strong> Ruginoasa si<br />
Tutora (capacitatile fac referire <strong>la</strong> necesitatile estimate pentru anul 2013).<br />
Tabel 1.5-16: Caracteristici principale ale statiilor <strong>de</strong> sortare<br />
Parametru<br />
Capacitatea statiei <strong>de</strong> sortare<br />
(capacitatea liniei – fara stic<strong>la</strong> si<br />
<strong>de</strong>seul voluminos)<br />
Statia <strong>de</strong> sortare Ruginoasa<br />
9.000 t/an<br />
Statia <strong>de</strong> sortare Tutora<br />
(existenta + extin<strong>de</strong>re)<br />
40.000 t/an:<br />
29.000 t/an pentru statia existenta<br />
11.000 t/an extin<strong>de</strong>re<br />
Deseu voluminos * - 3.500 t/an<br />
Page 33 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Parametru<br />
Statia <strong>de</strong> sortare Ruginoasa<br />
Statia <strong>de</strong> sortare Tutora<br />
(existenta + extin<strong>de</strong>re)<br />
Fractia <strong>de</strong> stic<strong>la</strong> 1.300 t/an 5.600 t/an<br />
Capacitatea tota<strong>la</strong> <strong>de</strong> intrare a<br />
statiei <strong>de</strong> sortare (inclusiv stic<strong>la</strong><br />
si<strong>de</strong>seul voluminos)<br />
10.300 t/an 49.100 t/an<br />
Hartie si<br />
carton<br />
4.939<br />
Hartie si<br />
carton<br />
22.383<br />
Intrare (t/an, in 2013), inclusiv<br />
stic<strong>la</strong><br />
Stic<strong>la</strong> 1.220<br />
Metal 323<br />
P<strong>la</strong>stic 3.222<br />
Stic<strong>la</strong> 5.581<br />
Metal 1.372<br />
P<strong>la</strong>stic 14.365<br />
Hartie si<br />
carton<br />
4.198<br />
Hartie si<br />
carton<br />
19.026<br />
Iesire (t/an, in 2013)<br />
Stic<strong>la</strong> 1.220<br />
Metal 275<br />
P<strong>la</strong>stic 2.739<br />
Stic<strong>la</strong> 5.581<br />
Metal 1.166<br />
P<strong>la</strong>stic 12.210<br />
Refuz <strong>de</strong> <strong>la</strong> sortare (t/an) 1.273 t/an 9.158 t/an<br />
* Deseul voluminos va fi colectat prin intermediul unor campanii periodice si va fi <strong>de</strong>pozitat doar in cadrul statiei <strong>de</strong><br />
sortare <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora, un<strong>de</strong> dupa colectare va fi <strong>de</strong>montat si eliminat in <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri conform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora<br />
1.5.6 Tratarea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile<br />
Investitiile propuse vor in<strong>de</strong>plini urmatoarele obiective:<br />
Reducerea cantitatii <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu bio<strong>de</strong>gradabil <strong>de</strong>pozitatat, in ve<strong>de</strong>rea reducerii <strong>impactului</strong><br />
<strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> cauzat <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitarea acestei fractii;<br />
Reducerea cantitatii totale <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu <strong>de</strong>pozitat;<br />
Minimizarea capacitatii necesare pentru tratarea levigatului si a biogazului din <strong>de</strong>pozit.<br />
In urma analizei <strong>de</strong> optiuni <strong>de</strong> sistem au rezultat urmatoarele:<br />
1. necesitatea construirii unei statii <strong>de</strong> TMB <strong>la</strong> Tutora cu o capacitate <strong>de</strong> 95.000 t/an, in<br />
ve<strong>de</strong>rea atingerii obiectivelor mai sus mentionate;<br />
2. necesitatea finalizarii statiei <strong>de</strong> compostare <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora cu o capacitate <strong>de</strong> 10.000 t/an,<br />
al carei proiect a fost initiat <strong>de</strong> Primaria Municipiului Iasi.<br />
Tabelul <strong>de</strong> mai jos prezinta caracteristicile principale ale insta<strong>la</strong>tiei TMB Tutora proiectate<br />
(capacitatile fac referire <strong>la</strong> necesitatile estimate pana in 2018).<br />
Page 34 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Tabel 1.5-17: Principalele caracteristici ale statiei TMB Tutora<br />
Statia MBT Tutora<br />
Capacitate <strong>de</strong> receptie<br />
Intrari<br />
Refuz<br />
Deseu tratat biologic<br />
Tipul <strong>de</strong> tratare biologica<br />
Deseu <strong>de</strong>pozitat<br />
Suprafata necesara<br />
95.000 to/an<br />
Deseu rezidual din zona 3 – 95.000 tone/an<br />
19.000 tone/an (<strong>de</strong>pozitat)<br />
76.000 tone/an<br />
4 saptamani <strong>de</strong> aerare intensiva<br />
8 saptamani <strong>de</strong> maturare<br />
50.540 tone/an<br />
3,34 ha<br />
In faza <strong>de</strong> aerare intensiva, reducerea cantitatii <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu va fi <strong>de</strong> 30% din <strong>de</strong>seul total tratat. In<br />
faza <strong>de</strong> maturare, reducerea va fi <strong>de</strong> 5% din <strong>de</strong>seul ce intra in aceasta faza.<br />
1.5.7 Depozitul conform Tutora<br />
In ju<strong>de</strong>tul Iasi exista un <strong>de</strong>pozit conform <strong>la</strong> Tutora si este functional din 2009. Acest <strong>de</strong>pozit va<br />
<strong>de</strong>servi intregul ju<strong>de</strong>t. Are o capacitate proiectata <strong>de</strong> 8.176.000 m 3 , in 4 celule. Depozitul va fi<br />
functional timp <strong>de</strong> 30 <strong>de</strong> ani.<br />
Tabel 1.5-18: Capacitatea proiectata a <strong>de</strong>pozitului conform Tutora<br />
CELULELE DEPOZITULUI TUTORA<br />
m 3 Volumul cumu<strong>la</strong>t (m 3)<br />
Celu<strong>la</strong> 1 2.063.000 2.063.000<br />
Celu<strong>la</strong> 2 2.100.000 4.163.000<br />
Celu<strong>la</strong> 3 2.900.000 7.063.000<br />
Celu<strong>la</strong> 4 1.113.000 8.176.000<br />
Prima celu<strong>la</strong> a <strong>de</strong>pozitului conform Tutora este impartita in 3 compartimente, dintre care, in<br />
prezent, doar doua compartimente au fost finalizate. Capacitatea tota<strong>la</strong> a acestor doua<br />
compartimente este <strong>de</strong> aproximativ 1.300.000 m 3 . Capacitatea compartimentului 3 a primei<br />
celule va fi <strong>de</strong> aproximativ 764.000 m 3 .<br />
Drept urmare, prin prezentul proiect se va construi doar al treilea compartiment al primei celule.<br />
Al treilea compartiment <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a <strong>de</strong>seurilor va fi realizat prin construirea unui dig <strong>de</strong><br />
inchi<strong>de</strong>re in partea <strong>de</strong> nord si doua diguri <strong>de</strong> separare in partile <strong>de</strong> est si sud.<br />
Digul <strong>de</strong> nord va avea o <strong>la</strong>time constanta <strong>de</strong> 3 m si panta <strong>de</strong> 1:3. Digurile <strong>de</strong> nord si <strong>de</strong> est vor<br />
avea o <strong>la</strong>time <strong>de</strong> 1,5 m si panta <strong>de</strong> 1:3. Baza compartimentului va fi mo<strong>de</strong><strong>la</strong>ta cu o panta <strong>de</strong> 1%<br />
in sectiune longitudina<strong>la</strong> (<strong>de</strong> <strong>la</strong> nord spre sud) si panta <strong>de</strong> 1% in sectiune transversa<strong>la</strong> <strong>de</strong>-a<br />
Page 35 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
lungul axului compartimentului. Astfel va fi realizat un sistem <strong>de</strong> coame, pentru a asigura<br />
colectarea gravitationa<strong>la</strong>, transportul si evacuarea levigatului catre caminele <strong>de</strong> colectare<br />
localizate pe canalul principal <strong>de</strong> colectare a levigatului.<br />
Baza compartimentului va fi acoperita cu straturile specifice pentru izo<strong>la</strong>rea amp<strong>la</strong>samentelor<br />
pentru <strong>de</strong>pozite <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri nepericuloase, in conformitate cu HG 349/2005, si anume:<br />
Bariera geologica construita cu o grosime <strong>de</strong> 0,50 m, inclusiv un geocompozit<br />
bentonitic cu o permeabilitate <strong>de</strong> 1 x 10 -11 m/s, 1 cm grosime;<br />
Strat impermeabil astificial – geomembrana din PEID;<br />
Geotextil <strong>de</strong> protectie;<br />
Strat <strong>de</strong> drenaj din sort <strong>de</strong> ba<strong>la</strong>st 16/32 – grosime <strong>de</strong> 0,5 m;<br />
Conducte <strong>de</strong> drenaj si colectare din PEID;<br />
Geotxtil <strong>de</strong> separatie.<br />
Pentru colectarea levigatului se vor utiliza drenuri absorbante striate din PEID cu DN 250 mm,<br />
perforate 2/3 din sectiune. Drenul principal <strong>de</strong> colectare va fi realizat din conducte <strong>de</strong> PEID <strong>de</strong><br />
DN 315 mm, PN 10, perforat pe ¼ din sectiune si va fi amp<strong>la</strong>sat pe axul compartimentului, cu o<br />
panta <strong>de</strong> 1% dinspre nord spre sud. Evacuarea levigatului din compartiment se va realiza<br />
gravitational catre caminele conectate <strong>la</strong> conducta principa<strong>la</strong> <strong>de</strong> transport care, <strong>de</strong> asemenea,<br />
evacueaza din primele doua compartimente catre rezervorul tampon <strong>de</strong> levigat existent..<br />
Vor fi prevazute canale pluviale perimetrale pentru colectarea si evacuarea apei pluviale <strong>de</strong> pe<br />
taluzurile digurilor si <strong>de</strong> pe drumurile <strong>de</strong> acces si tehnologice. Apa pluvia<strong>la</strong> va fi evacuata in<br />
canalul amp<strong>la</strong>sat <strong>la</strong> nord <strong>de</strong> amp<strong>la</strong>sament.<br />
Depozitul va fi prevazut cu:<br />
sistem <strong>de</strong> colectare a levigatului;<br />
sistem <strong>de</strong> colectare a gazelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit;<br />
sistem <strong>de</strong> colectare a apelor pluviale.<br />
Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri va fi efectuata conform HG 349/2005 privind <strong>de</strong>pozitarea<br />
<strong>de</strong>seurilor, Normativul tehnic privind <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor si legis<strong>la</strong>tia europeana pentru<br />
inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri nepericuloase in vigoare.<br />
1.5.8 Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozite neconforme<br />
Prin prezentul proiect se vor inchi<strong>de</strong> 4 <strong>de</strong>pozite neconforme. Pentru 3 dintre ele, <strong>de</strong>pozitarea a<br />
fost sistata in iulie 2009 (Pascani, Har<strong>la</strong>u si Tomesti), iar al patrulea (Targu Frumos) va fi<br />
operabil pana in 2012.<br />
Tabelul <strong>de</strong> mai jos prezinta <strong>de</strong>taliile <strong>de</strong>pozitelor neconforme din ju<strong>de</strong>tul Iasi care vor fi inchise<br />
prin prezentul proiect:<br />
Tabel 1.5-19: Depozite neconforme din ju<strong>de</strong>tul Iasi care vor fi inchise prin prezentul proiect<br />
Pascani – Valea Seaca Har<strong>la</strong>u Iasi - Tomesti<br />
Targu Frumos -<br />
Adancata<br />
Page 36 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Pascani – Valea Seaca Har<strong>la</strong>u Iasi - Tomesti<br />
Targu Frumos -<br />
Adancata<br />
Capacitate proiectata:<br />
800.000 m 3<br />
Volum <strong>de</strong>pozitat:<br />
600.000 m 3<br />
Suprafata ocupata: 3 ha<br />
Depozitarea a fost sistata<br />
in 2009<br />
Operator: RAGCL<br />
Pascani<br />
Capacitate proiectata:<br />
500.000 m 3<br />
Volum <strong>de</strong>pozitat:<br />
400.000 m 3<br />
Suprafata ocupata: 1,6<br />
ha<br />
Depozitarea a fost sistata<br />
in 2009<br />
Operator: Serviciul public<br />
<strong>de</strong> salubrizare Har<strong>la</strong>u<br />
Capacitate proiectata:<br />
3.000.000 m 3<br />
Volum <strong>de</strong>pozitat:<br />
2.500.000 m 3<br />
Suprafata ocupata: 20 ha<br />
Depozitarea a fost sistata<br />
in 2009<br />
Operator: S.C.<br />
SALUBRIS S.A. Iasi<br />
Capacitate proiectata:<br />
200.000 m 3<br />
Volum <strong>de</strong>pozitat: 80.000<br />
m 3<br />
Suprafata ocupata: 1,5<br />
ha<br />
Data <strong>de</strong> sistare a<br />
inchi<strong>de</strong>rii 2012<br />
Operator: SC<br />
TERMOSERV SA<br />
TARGU FRUMOS<br />
Principalul obiectiv al sistemului <strong>de</strong> acoperire proiectat se refera <strong>la</strong>:<br />
Minimizarea infiltratiilor <strong>de</strong> apa in <strong>de</strong>seuri;<br />
Promovarea drenajului <strong>de</strong> suprafata si maximizarea <strong>de</strong>scarcarilor;<br />
Controlul circu<strong>la</strong>tiei gazului;<br />
Separarea fizica intre <strong>de</strong>seuri si durata <strong>de</strong> viata a animalelor si p<strong>la</strong>ntelor.<br />
In mod normal sistemul <strong>de</strong> acoperire inclu<strong>de</strong> un numar <strong>de</strong> componente selectate pentru<br />
in<strong>de</strong>plinirea obiectivelor mai sus mentionate. Functia principa<strong>la</strong> a sistemului <strong>de</strong> acoperire este<br />
<strong>de</strong> a minimiza infiltratiile in masa <strong>de</strong>seurilor si drept consecinta reducerea levigatului generat.<br />
Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor neconforme se va realiza in conformitate cu preve<strong>de</strong>rile Normativului<br />
Tehnic privind <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor aprobat prin Ordinul 757/2004.<br />
Page 37 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
1.6 DURATA ETAPEI DE DURATA ETAPEI DE IMPLEMENTARE<br />
Obiectivele proiectate cuprinse in prezenta documentatie vor fi realizate si implementate conform<br />
P<strong>la</strong>nului <strong>de</strong> etapizare aferent investitiilor propuse pentru ju<strong>de</strong>tul Iasi, astfel:<br />
1. Statii <strong>de</strong> transfer:<br />
Prima perioada 2010-2011: finalizarea proiectarii si a documentatiilor pentru<br />
construirea statiilor <strong>de</strong> transfer;<br />
A doua perioada 2012-2013: construirea statiilor <strong>de</strong> transfer.<br />
2. Statie <strong>de</strong> sortare:<br />
Prima perioada 2010-2011: finalizarea proiectarii statiilor <strong>de</strong> sortare;<br />
A doua perioada 2012-2013: construirea statiilor <strong>de</strong> sortare <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora si<br />
Ruginoasa.<br />
3. Insta<strong>la</strong>tie <strong>de</strong> tratare mecano-biologica:<br />
Prima perioada 2010-2011: finalizarea proiectarii statiei TMB Tutora;<br />
A doua perioada 2012-2013: construirea statiei TMB Tutora si finalizarea statiei <strong>de</strong><br />
compostare Tutora; operarea statiei TMB si a statiei <strong>de</strong> compostare.<br />
4. Depozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri:<br />
Prima perioada 2012-2013: construirea compartimentului 3 al celulei 1 din cadrul<br />
<strong>de</strong>pozitului Tutora; operarea <strong>de</strong>pozitului conform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora si a echipamentelor<br />
conexe.<br />
5. Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconforme din ju<strong>de</strong>tul Iasi:<br />
Prima perioada 2010-2011: finalizarea proiectarii privind reabilitarea;<br />
A doua perioada 2012-2013: reabilitarea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconforme din<br />
ju<strong>de</strong>tul Iasi.<br />
1.7 INFORMATII PRIVIND PRODUCTIA CARE SE VA REALIZA SI RESURSELE<br />
FOLOSITE IN SCOPUL PRODUCERII ENERGIEI NECESARE ASIGURARII<br />
PRODUCTIEI<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re specificul activitatii propuse prin proiect, nu vor rezulta produse finite.<br />
In acest raport vom consi<strong>de</strong>ra produs finit cantitatea <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu care va fi transportata pentru tratare<br />
si <strong>de</strong>pozitare.<br />
In figura <strong>de</strong> mai jos este prezentat circuitul <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi:<br />
Page 38 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Figura 1.7-1: Schema <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Page 39 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Resursele energetice vor cuprin<strong>de</strong> energia electrica folosita <strong>de</strong> zonele <strong>de</strong> pretratare a <strong>de</strong>seurilor,<br />
statiile <strong>de</strong> transfer/sortare precum si carburantul folosit pentru transportul <strong>de</strong>seurilor.<br />
Tabel 1.7-1: Informatii privind productia si necesarul <strong>de</strong> motorina pentru transportul <strong>de</strong>seurilor -<br />
ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Tip Deseu<br />
Productia<br />
Cantitate<br />
anua<strong>la</strong> (to)<br />
Resurse folosite in scopul asigurarii productiei<br />
Nr.<br />
Autogunoiere<br />
Consum<br />
motorina<br />
(litri/an)<br />
Deseu menajer 210.558 100 646.037<br />
Deseu asimi<strong>la</strong>bil 61.866 29 189.818<br />
Alte tipuri <strong>de</strong>seu<br />
(stradal, parcuri, piete)<br />
39.671 18 121.719<br />
Deseu periculos 1.690 3 7.925<br />
Deseuri voluminoase 3.440 3 13.955<br />
Furnizor<br />
Statii <strong>de</strong> distributie<br />
carburanti autorizate<br />
Tabel 1.7-2: Informatii privind productia si necesarul <strong>de</strong> energie electrica pentru procesarea<br />
<strong>de</strong>seurilor - ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Amp<strong>la</strong>sament<br />
Tip statie<br />
Capacitate<br />
(to/an)<br />
Nr. zile<br />
lucratoare/an<br />
Nr.<br />
schimburi<br />
/zi<br />
Consum<br />
energie<br />
electrica<br />
(kW/an)<br />
Furnizor<br />
Statie transfer Baltati Transfer 17.000 260 1 15.304<br />
Statie sortare si<br />
transfer Ruginoasa<br />
Statie sortare Tutora<br />
(49,100 t/an incluzand<br />
3500 t/an voluminoase<br />
si 5600 tone/an stic<strong>la</strong>)<br />
Transfer 44.000 260 1 23.168<br />
Sortare (din<br />
care 1300 t/an<br />
stic<strong>la</strong> )<br />
Sortareexistent<br />
Sortare<br />
extin<strong>de</strong>re<br />
10.300 260 1 244.400<br />
29.000 260 2 239.200<br />
11.000 260 2 1.058.200<br />
Distribuitor<br />
regional <strong>de</strong><br />
energie<br />
electrica<br />
Statie TMB Tutora<br />
Compostare<br />
existent<br />
10.000 365 1 15.340<br />
TMB extin<strong>de</strong>re 95.000 365 2 2.078.640<br />
Depozit Tutora (celu<strong>la</strong> 1) 223 365 1 982.488<br />
Tabel 1.7-3: Informatii privind productia si necesarul <strong>de</strong> motorina pentru procesarea <strong>de</strong>seurilor -<br />
ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Amp<strong>la</strong>sament<br />
Tip Statie<br />
Capacitate<br />
(to/an)<br />
Nr. zile<br />
lucratoare/an<br />
Nr. uti<strong>la</strong>je<br />
Consum<br />
motorina<br />
(l/an)<br />
Furnizor<br />
Statie Transfer<br />
Baltati<br />
Transfer 17.000 260 3 33.280<br />
Statii <strong>de</strong><br />
distributie<br />
carburanti<br />
Page 40 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Amp<strong>la</strong>sament<br />
Statie Sortare si<br />
transfer Ruginoasa<br />
Statie sortare Tutora<br />
(49,100 t/an incluzand<br />
3500 t/an voluminoase<br />
si 5600 tone/an stic<strong>la</strong>)<br />
Statie tratare TMB<br />
Tutora<br />
Tip Statie<br />
Capacitate<br />
(to/an)<br />
Nr. zile<br />
lucratoare/an<br />
Nr. uti<strong>la</strong>je<br />
Consum<br />
motorina<br />
(l/an)<br />
Furnizor<br />
Transfer 44.000 260 6 134.784 autorizate<br />
Sortare 10.300 260 4 45.994<br />
Sortareexistent<br />
Sortare<br />
extin<strong>de</strong>re<br />
Compostare<br />
existent<br />
TMB<br />
extin<strong>de</strong>re<br />
29.000 260 2 33.280<br />
11.000 260 5 191.594<br />
10.000 365 1 16.640<br />
95.000 365 4 219.075<br />
Depozit Tutora (celu<strong>la</strong> 1) 223 365 3 374.400<br />
Tabel 1.7-4: Informatii privind productia si necesarul resurselor energetice<br />
Productia (2013)<br />
Resurse folosite in scopul asigurarii productiei<br />
Denumirea<br />
Cantitatea Anua<strong>la</strong><br />
(to/an)<br />
Denumirea<br />
Cantitatea<br />
Anua<strong>la</strong><br />
Furnizor<br />
Deseu menajer 210,558 Petrol/pacura - -<br />
Deseu asimi<strong>la</strong>bil 61,866 Gaze naturale - -<br />
Alte tipuri <strong>de</strong>seu (stradal,<br />
parcuri, piete)<br />
39,671<br />
Gaze petroliere<br />
lichefiate<br />
- -<br />
Deseu periculos 1,690 Carbune - -<br />
Deseuri voluminoase 3,440 Cocs <strong>de</strong> furnal - -<br />
Gaz <strong>de</strong> furnal - -<br />
Gaze <strong>de</strong> rafinarie - -<br />
Benzina - -<br />
Energie electrica<br />
6.373.114<br />
kW/an<br />
Energie termica - -<br />
Distribuitor regional <strong>de</strong><br />
energie electrica<br />
Motorina<br />
2.028.501<br />
litri/an<br />
Statii <strong>de</strong> distributie<br />
carburanti autorizate<br />
Biogaz - -<br />
Altele - -<br />
1.8 INFORMATII DESPRE MATERII PRIME, SUBSTANTE SAU PREPARATE<br />
Page 41 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
CHIMICE<br />
Constructia obiectivelor noi prevazute in proiect, ca si inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri urbane<br />
neconforme, va necesita materiale c<strong>la</strong>sice <strong>de</strong> constructie. In special in faza <strong>de</strong> exploatare si<br />
inchi<strong>de</strong>re a <strong>de</strong>pozitului se vor folosi materialele existente in teren precum argi<strong>la</strong>, sol steril, pamant<br />
vegetal. Lista <strong>de</strong> materiale folosite in constructia si exploatarea obiectivelor proiectului este<br />
prezentata in tabelele <strong>de</strong> mai jos.<br />
La constructie si exploatare nu se vor folosi substante periculoase altele <strong>de</strong>cat solutiile <strong>de</strong><br />
spa<strong>la</strong>re/curatare a statiei <strong>de</strong> epurare a levigatului prin proce<strong>de</strong>ul cu osmoza inversa, combustibili,<br />
ulei <strong>de</strong> motor pentru functionarea vehiculelor <strong>de</strong> transport <strong>de</strong>seuri si a uti<strong>la</strong>jelor <strong>de</strong> exploatare a<br />
<strong>de</strong>pozitului. Aceste materiale, <strong>de</strong>si mentionate in Anexa 2 a HG 804/2007 (prin care s-a preluat in<br />
legis<strong>la</strong>tia nationa<strong>la</strong> Directiva SEVESO II), vor fi aprovizionate si se vor af<strong>la</strong> in incinta <strong>de</strong>pozitului<br />
sau a statiilor <strong>de</strong> transfer in cantitati re<strong>la</strong>tiv mici - nerelevante - astfel incat nu impune e<strong>la</strong>borarea<br />
rapoartelor <strong>de</strong> securitate in exploatare pentru prevenirea riscurilor <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nte majore.<br />
1.8.1 Materiale nepericuloase<br />
Sisteme <strong>de</strong> colectare a apelor (tehnologice, menajere si pluviale) si <strong>de</strong> alimentare cu apa<br />
potabi<strong>la</strong>, <strong>de</strong>pozit, statie <strong>de</strong> sortare si statie TMB <strong>la</strong> Tutora.<br />
Tip <strong>de</strong> material Activitate/obiect Cantitate Loc si mod <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare<br />
Conducta colectoare De<br />
250 mm PEID PN 10<br />
Colectare levigat:<br />
- Depozit –<br />
subcompartiment 3<br />
1.556,5 m<br />
Conform specificatiilor <strong>de</strong><br />
Producator / Furnizor<br />
Colectare apelor uzate reziduale<br />
Conducta colectoare De<br />
si menajere:<br />
Conform specificatiilor <strong>de</strong><br />
250 mm PVC SN4<br />
- Statie sortare noua<br />
105 m<br />
Producator / Furnizor<br />
- Statie TMB noua<br />
89 m<br />
Conducta colectoare De<br />
250 mm PVC SN4<br />
Colectare apelor pluviale:<br />
- Statie sortare noua<br />
- Statie TMB noua<br />
125 m<br />
279 m<br />
Conform specificatiilor <strong>de</strong><br />
Producator / Furnizor<br />
Conducta PEID PN6 Dn<br />
75mm<br />
Alimentare cu apa potabi<strong>la</strong><br />
- Statie sortare noua<br />
- Statie TMB noua<br />
150 m<br />
200 m<br />
Conform specificatiilor <strong>de</strong><br />
Producator / Furnizor<br />
Statie <strong>de</strong> sortare si transfer Ruginoasa<br />
Tip <strong>de</strong> material Activitate/obiect Cantitate Loc si mod <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare<br />
Pamant vegetal<br />
Sol steril<br />
Decopertare<br />
amp<strong>la</strong>sament<br />
Sapatura - imbunatatire<br />
teren <strong>de</strong> fundare<br />
5.893 mc Langa amp<strong>la</strong>sament<br />
17.163 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
Page 42 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Tip <strong>de</strong> material Activitate/obiect Cantitate Loc si mod <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare<br />
Argi<strong>la</strong><br />
Ba<strong>la</strong>st<br />
Conducta colectoare De<br />
250 mm PVC SN4<br />
Umplutura - Imbunatatire<br />
teren <strong>de</strong> fundare<br />
Umplutura - Imbunatatire<br />
teren <strong>de</strong> fundare<br />
Colectare apelor uzate<br />
reziduale si menajere<br />
4.747 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
1.762 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
295 m Conform specificatiilor <strong>de</strong><br />
Producator / Furnizor<br />
Conducta colectoare De<br />
250 mm PVC SN4<br />
Colectare apelor pluviale 419 m Conform specificatiilor <strong>de</strong><br />
Producator / Furnizor<br />
Conducta Dn 40mm PEID<br />
PN6<br />
Alimentare cu apa<br />
potabi<strong>la</strong><br />
275 m Conform specificatiilor <strong>de</strong><br />
Producator / Furnizor<br />
Statie <strong>de</strong> transfer Baltati<br />
Tip <strong>de</strong> material Activitate/obiect Cantitate Loc si mod <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare<br />
Pamant vegetal<br />
Sol steril<br />
Argi<strong>la</strong><br />
Decopertare<br />
amp<strong>la</strong>sament<br />
Sapatura - imbunatatire<br />
teren <strong>de</strong> fundare<br />
Umplutura - Imbunatatire<br />
teren <strong>de</strong> fundare<br />
700 mc Langa amp<strong>la</strong>samanet<br />
2.275 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
7.386,6 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
Conducta colectoare De<br />
250 mm PVC SN4<br />
Colectare apelor pluviale 250 m Conform specificatiilor <strong>de</strong><br />
Producator / Furnizor<br />
Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit neconform Tomesti – proiect preluat din Conventie<br />
Tip <strong>de</strong> material Activitate/obiect Cantitate<br />
Loc si mod <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozitare<br />
Strat <strong>de</strong> sustinere Acoperire corp <strong>de</strong>seuri 50.400 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
Georetea drenare gaz Acoperire corp <strong>de</strong>seuri -<br />
separatie si filtrare<br />
Geocompozit bentonitic Acoperire corp <strong>de</strong>seuri -<br />
Impermeabilizare<br />
Georetea drenaj ape<br />
pluviale<br />
Pamant argilos<br />
necompactat<br />
Acoperire corp <strong>de</strong>seuri -<br />
Drenarea apa pluvia<strong>la</strong><br />
168.000 mp Conform specificatiilor <strong>de</strong><br />
Producator / Furnizor<br />
168.000mp<br />
Conform specificatiilor <strong>de</strong><br />
Producator / Furnizor<br />
168.000 mp Conform specificatiilor <strong>de</strong><br />
Producator / Furnizor<br />
Inchi<strong>de</strong>re fina<strong>la</strong> 142.800 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
Sol vegetal Inchi<strong>de</strong>re fina<strong>la</strong> acoperis/taluze 27.900 mc Depozit in afara excavatiei<br />
Fund pereu beton Sant perimetral pereat (1.718 m)<br />
– colectare ape pluviale<br />
86 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
Page 43 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit neconform Pascani-Valea Seaca<br />
Sol steril<br />
Tip <strong>de</strong> material Activitate/obiect Cantitate<br />
Acoperire corp <strong>de</strong>seuri – strat <strong>de</strong><br />
sustinere<br />
Geotextil 400 g/mp Acoperire corp <strong>de</strong>seuri -<br />
separatie si filtrare<br />
Geocompozit 6000 g/mp Acoperire corp <strong>de</strong>seuri -<br />
Impermeabilizare<br />
Ba<strong>la</strong>st 16/32 mm Acoperire corp <strong>de</strong>seuri –<br />
Drenare gaz<br />
Ba<strong>la</strong>st 4/32 mm Acoperire corp <strong>de</strong>seuri -<br />
Drenarea apelor pluviale<br />
Pamant argilos<br />
necompactat<br />
Loc si mod <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozitare<br />
13.380 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
26.646 mp Conform specificatiilor <strong>de</strong><br />
Producator / Furnizor<br />
26.382 mp Conform specificatiilor <strong>de</strong><br />
Producator / Furnizor<br />
8.028 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
8.108 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
Inchi<strong>de</strong>re fina<strong>la</strong> 26.762 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
Sol vegetal Inchi<strong>de</strong>re fina<strong>la</strong> acoperis/taluze 4.015 mc Depozit in afara excavatiei<br />
Dale beton Sant perimetral da<strong>la</strong>t inferior –<br />
colectare ape pluviale<br />
Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit neconform Targu Frumos - Adancata<br />
Sol steril<br />
650 m<br />
Tip <strong>de</strong> material Activitate/obiect Cantitate<br />
Acoperire corp <strong>de</strong>seuri – strat <strong>de</strong><br />
sustinere<br />
Geotextil 400 g/mp Acoperire corp <strong>de</strong>seuri -<br />
separatie si filtrare<br />
Geocompozit 6000 g/mp Acoperire corp <strong>de</strong>seuri -<br />
Impermeabilizare<br />
Ba<strong>la</strong>st 16/32 mm Acoperire corp <strong>de</strong>seuri –<br />
Drenare gaz<br />
Ba<strong>la</strong>st 4/32 mm Acoperire corp <strong>de</strong>seuri -<br />
Drenarea apelor pluviale<br />
Pamant argilos<br />
necompactat<br />
Langa locul <strong>de</strong> pozare<br />
Loc si mod <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozitare<br />
8.673 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
17.249 mp Conform specificatiilor <strong>de</strong><br />
Producator / Furnizor<br />
17.078 mp Conform specificatiilor <strong>de</strong><br />
Producator / Furnizor<br />
5.153 mp Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
5.205 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
Inchi<strong>de</strong>re fina<strong>la</strong> 17.347 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
Sol vegetal Inchi<strong>de</strong>re fina<strong>la</strong> acoperis/taluze 2.602 mc Depozit in afara excavatiei<br />
Dale beton Sant perimetral da<strong>la</strong>t inferior –<br />
colectare ape pluviale<br />
Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit neconform Har<strong>la</strong>u<br />
Sol steril<br />
Tip <strong>de</strong> material Activitate/obiect Cantitate<br />
Acoperire corp <strong>de</strong>seuri – strat <strong>de</strong><br />
sustinere<br />
Geotextil 400 g/mp Acoperire corp <strong>de</strong>seuri -<br />
separatie si filtrare<br />
Geocompozit 6000 g/mp Acoperire corp <strong>de</strong>seuri -<br />
Impermeabilizare<br />
470 m Langa locul <strong>de</strong> pozare<br />
Loc si mod <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozitare<br />
10.802 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
21.660 mp Conform specificatiilor <strong>de</strong><br />
Producator / Furnizor<br />
21.445 mp Conform specificatiilor <strong>de</strong><br />
Producator / Furnizor<br />
Page 44 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Tip <strong>de</strong> material Activitate/obiect Cantitate<br />
Ba<strong>la</strong>st 16/32 mm Acoperire corp <strong>de</strong>seuri -<br />
Drenarea gazelor<br />
Ba<strong>la</strong>st 4/32 mm Acoperire corp <strong>de</strong>seuri -<br />
Drenarea apelor pluviale<br />
Pamant argilos<br />
necompactat<br />
Loc si mod <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozitare<br />
6.417 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
6.481 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
Inchi<strong>de</strong>re fina<strong>la</strong> 21.605 mc Pe amp<strong>la</strong>sament<br />
Sol vegetal Inchi<strong>de</strong>re fina<strong>la</strong> acoperis/taluze 3.252 mc Depozit in afara excavatiei<br />
Dale beton Sant perimetral da<strong>la</strong>t inferior –<br />
colectare ape pluviale<br />
800 m Langa locul <strong>de</strong> pozare<br />
1.8.2 Cantitati <strong>de</strong> substante periculoase prezente <strong>la</strong> un moment dat in incinta <strong>de</strong>pozitului<br />
si a statiilor <strong>de</strong> transfer si consumuri estimate<br />
Substanta / material Loc <strong>de</strong>pozitare sau utilizare Consum zilnic<br />
l/zi<br />
Consum annual<br />
l/an<br />
Hipoclorit <strong>de</strong> sodiu Gospodaria <strong>de</strong> apa 3.1 967,2<br />
Motorina P<strong>la</strong>tforma tehnologica 1 164,68 351 500,76<br />
Ulei <strong>de</strong> motor P<strong>la</strong>tforma tehnologica 12 4 243<br />
Uti<strong>la</strong>jele si echipamentele cu care vor fi dotate facilitatile proiectate vor fi noi si <strong>de</strong> ultima generatie,<br />
astfel incat eventualele <strong>de</strong>scarcari acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> substante periculoase (ex. motorina, ulei <strong>de</strong><br />
motor, hipoclorit <strong>de</strong> sodiu etc.) vor fi in totalitate evitate.<br />
Cantitatea <strong>de</strong> produse periculoase ce vor fi prezente pe amp<strong>la</strong>samentul acestor facilitati variaza in<br />
functie <strong>de</strong> mai multi factori: proces tehnologic, schimburi <strong>de</strong> lucru, consum <strong>de</strong> apa etc.<br />
Acest lucru va fi asigurat si prin instruirea corespunzatoare a personalului angajat, instruiri ce vor<br />
ca<strong>de</strong>a in responsabilitatea operatorului acestor facilitati.<br />
1.9 INFORMATII DESPRE POLUANTI FIZICI SI BIOLOGICI<br />
Depozitul, cat si statia <strong>de</strong> transfer si statiile <strong>de</strong> sortare si compostare – ca obiective noi prevazute<br />
in proiect – pot fi surse <strong>de</strong> poluare fizica, chimica si biologica.<br />
1.9.1 Poluarea fizica<br />
Principa<strong>la</strong> forma <strong>de</strong> poluare fizica produsa <strong>de</strong> un <strong>de</strong>pozit <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri in faza <strong>de</strong> constructie cat si in<br />
cea <strong>de</strong> exploatare este poluarea sonora.<br />
Nu exista poluare prin vibratii, un<strong>de</strong> electromagnetice, radiatii ionizante.<br />
Sursele <strong>de</strong> poluare sonora sunt:<br />
a) in faza <strong>de</strong> constructie - functionarea uti<strong>la</strong>jelor <strong>de</strong> constructie si transport materiale;<br />
b) in faza <strong>de</strong> exploatare - functionarea uti<strong>la</strong>jelor <strong>de</strong> transport <strong>de</strong>seuri, uti<strong>la</strong>jelor <strong>de</strong> compactare<br />
<strong>de</strong>seuri, uti<strong>la</strong>jelor <strong>de</strong> sortare si eventual uti<strong>la</strong>jelor <strong>de</strong> constructie a unei noi celule.<br />
Page 45 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Atat in faza <strong>de</strong> constructie, cat si in faza <strong>de</strong> exploatare, este posibil ca pe amp<strong>la</strong>samentele<br />
mentionate - in anumite momente - sa se realizeze nivele semnificative <strong>de</strong> zgomot, dar acestea nu<br />
vor fi perceptibile <strong>la</strong> limita <strong>mediului</strong> protejat. (Prin ―mediu protejat‖ se intelege mediul locuit urban<br />
sau rural, locuri <strong>de</strong> recreere, odihna etc. care - in cazul <strong>de</strong> fata - se af<strong>la</strong> <strong>la</strong> minimum 1000 m<br />
distanta).<br />
Masurile pentru reducerea nivelului <strong>de</strong> zgomot <strong>la</strong> nivelul zonelor locuite invecinate sunt:<br />
inclu<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> specificatii tehnice pentru echipamentele <strong>de</strong> productie (preve<strong>de</strong>rea cu<br />
sisteme <strong>de</strong> reducere a zgomotului);<br />
intretinerea corespunzatoare a echipamentelor <strong>de</strong> lucru;<br />
stabilirea unui program <strong>de</strong> limitare a traficului in incinta si in exterior (pe ore si zile).<br />
Se estimeaza ca nivelul constant <strong>de</strong> zgomot realizat pe suprafata <strong>de</strong>pozitului sau in statiile <strong>de</strong><br />
transfer in fazele <strong>de</strong> constructie si <strong>de</strong> exploatare va fi mai mic <strong>de</strong>cat cel acceptat pentru incinte<br />
industriale (65 dB(A)).<br />
1.9.2 Poluarea chimica<br />
Factorii <strong>de</strong> mediu care pot suferi poluari chimice ca urmare a realizarii obiectivelor noi propuse<br />
sunt: apa, aerul, solul.<br />
Detalii privind posibilele mecanismele <strong>de</strong> poluare, estimarile <strong>de</strong> poluanti emisi in mediu si formele<br />
<strong>de</strong> impact <strong>de</strong>terminate pentru fiecare factor <strong>de</strong> mediu in parte sunt prezentate in capitolul 4 din<br />
continutul acestui raport.<br />
1.9.3 Poluarea biologica<br />
Tipurile <strong>de</strong> poluare biologica specifice facilitatilor <strong>de</strong> gospodarire a <strong>de</strong>seurilor menajere:<br />
poluarea biologica propriu zisa, constand in atragerea si inmultirea speciilor care sunt<br />
vectori <strong>de</strong> agenti patogeni – muste, tantari, sobo<strong>la</strong>ni, pasari;<br />
poluarea bacteriologica constand in inmultirea unor germeni patogeni sau paraziti prezenti<br />
in mod normal in <strong>de</strong>seuri.<br />
Referitor <strong>la</strong> poluarea bacteriologica, problema principa<strong>la</strong> <strong>de</strong> impact nu este neaparat existenta - <strong>de</strong><br />
altfel specifica si altor medii antropice si chiar celui natural - a germenilor patogeni in masa <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri, cat limitarea surselor si cailor <strong>de</strong> diseminare a acestora.<br />
Factorii <strong>de</strong> mediu care pot suferi poluare bacteriologica ca urmare a realizarii obiectivelor noi<br />
propuse sunt: apa, aerul, solul.<br />
Masurile necesar a fi luate sunt pastrarea curata a incintei si halelor, mentinerea <strong>de</strong> procese<br />
aerobe si temperaturi corespunzatoare proceselor in zonele <strong>de</strong> compostare si maturare, etc.<br />
Detalii privind formele <strong>de</strong> impact <strong>de</strong>terminate pentru fiecare factor <strong>de</strong> mediu in parte sunt<br />
prezentate in capitolul 4 din continutul acestui raport.<br />
De asemenea, in capitolul 4 sunt analizate masurile prevazute in proiect in scopul limitarii sau<br />
combaterii diferitelor forme <strong>de</strong> poluare.<br />
1.10 DESCRIEREA PRINCIPALELOR ALTERNATIVE STUDIATE<br />
In aceasta sectiune, vor fi <strong>de</strong>finite si examinate solutiile tehnice alternative pentru <strong>de</strong>zvoltarea unui<br />
sistem <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor, precum si atingerea tintelor, asa cum au fost stabilite<br />
anterior.<br />
Page 46 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Intr-o prima etapa, se vor analiza optiunilor tehnice pentru componentele sistemului <strong>de</strong><br />
management al <strong>de</strong>seurilor.<br />
In cea <strong>de</strong>-a doua etapa se vor evalua alternativele sistemului <strong>de</strong> management integrat al<br />
<strong>de</strong>seurilor.<br />
Prima etapa: Evaluarea optiunilor tehnice pentru componentele sistemului <strong>de</strong> management al<br />
<strong>de</strong>seurilor, astfel:<br />
A. Colectarea <strong>de</strong>seurilor<br />
1. Deseuri menajere<br />
2. Deseuri asimi<strong>la</strong>bile celor menajere din comert, industrie, institutii<br />
3. Deseuri din amba<strong>la</strong>je<br />
4. Deseuri bio<strong>de</strong>gradabile<br />
5. Deseuri voluminoase<br />
6. Deseuri din parcuri si gradini<br />
7. Deseuri din piete<br />
8. Deseuri stradale<br />
9. Namoluri <strong>de</strong> <strong>la</strong> statiile <strong>de</strong> epurare<br />
10. Deseuri periculoase din <strong>de</strong>seuri menajere<br />
11. Deseuri din constructii si <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>ri<br />
12. Alte fluxuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
B. Transportul si transferul <strong>de</strong>seurilor<br />
C. Recic<strong>la</strong>rea si recuperarea <strong>de</strong>seurilor din amba<strong>la</strong>je<br />
D. Tratarea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile<br />
E. Depozitarea <strong>de</strong>seurilor<br />
F. Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconforme<br />
sunt <strong>de</strong>scrise si analizate din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al :<br />
- Tintelor generale (nationale, regionale, ju<strong>de</strong>tene)<br />
- Obiectivelor specifice<br />
- Justificarii necesitatii masurilor propuse.<br />
In figura urmatoare se prezinta metodologia impreuna cu criteriile <strong>de</strong> <strong>evaluare</strong> folosite in aceasta<br />
prima etapa pentru analiza <strong>de</strong> optiuni.<br />
Colectarea si transportul <strong>de</strong>seurilor<br />
Recic<strong>la</strong>rea si recuperarea <strong>de</strong>seurilor din amba<strong>la</strong>je<br />
Tratarea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile<br />
Depozitarea <strong>de</strong>seurilor<br />
Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor neconforme<br />
Page 47 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Descrierea si cuantificarea tintelor generale<br />
Justificarea necesitatii masurilor propuse<br />
Descrierea optiunii propuse<br />
Criterii <strong>de</strong> <strong>evaluare</strong> a optiunilor<br />
Tehnice<br />
Sociale<br />
Economice<br />
Mediu<br />
Aplicabilitate<br />
Selectarea optiunii recomandate<br />
Dotari necesare<br />
Beneficiile implementarii<br />
Figura 1.10-1: Schema logica a analizei optiunilor<br />
A doua etapa: Evaluarea alternativelor sistemului <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor.<br />
1.10.1 Colectare si transport<br />
Tabel 1.10-1: Analiza <strong>de</strong> optiuni privind tipul <strong>de</strong> colectare <strong>de</strong>seuri reziduale<br />
Optiuni<br />
1. „Din poarta<br />
in poarta”,<br />
recipienti mici<br />
(60 litri) si<br />
preluare <strong>de</strong><br />
saci menajeri<br />
2. Centre <strong>de</strong> pre-colectare<br />
3. „din poarta in poarta”,<br />
pubele 120/240 litri<br />
Page 48 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
ASPECTE SOCIALE<br />
Grad <strong>de</strong><br />
colectare<br />
Maxim<br />
Minim prin disconfortul transportului <strong>la</strong> centrul <strong>de</strong><br />
colectare<br />
In zonele rurale exista riscul necolectarii<br />
intregului <strong>de</strong>seu<br />
Maxim<br />
Confort<br />
Confort ridicat<br />
pentru<br />
utilizatorii:<br />
<strong>de</strong>şeurile sunt<br />
colectate direct<br />
<strong>de</strong> <strong>la</strong> case<br />
individuale;<br />
Confort redus<br />
legat <strong>de</strong> spaţiul<br />
necesar: sacii<br />
trebuie să fie<br />
<strong>de</strong>pozitati<br />
până <strong>la</strong><br />
următoarea dată<br />
<strong>de</strong> colectare.<br />
Mediu, <strong>de</strong>seul trebuind a fi transportat <strong>la</strong> punctul<br />
<strong>de</strong> colectare din zonele <strong>de</strong> blocuri: Deseul<br />
trebuie transportat <strong>la</strong> container, care poate fi<br />
amp<strong>la</strong>sat <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> pana <strong>la</strong> 100m<br />
Confort scazut in zonele <strong>de</strong> gospodarii<br />
individuale datorita distantei mari pana <strong>la</strong><br />
punctele <strong>de</strong> pre-colectare.<br />
Confort ridicat legate <strong>de</strong> spaţiul necesar:<br />
containerele sunt amp<strong>la</strong>sate pe stradă, adică în<br />
afara oricarei incinte, având, <strong>de</strong> obicei, o<br />
frecvenţă ridicată <strong>de</strong> colectare.<br />
Confort ridicat legat <strong>de</strong><br />
colectare: <strong>de</strong>şeurile sunt<br />
colectate direct <strong>de</strong> <strong>la</strong> case<br />
individuale.<br />
Confort scăzut legat <strong>de</strong><br />
spaţiu necesar: <strong>de</strong>oarece<br />
pubelele/ containerele<br />
sunt p<strong>la</strong>sate <strong>de</strong> obicei intro<br />
incinta.<br />
Obisnuinta Maxima Minima Maxima<br />
Nota 2 3 1<br />
ASPECTE TEHNICE<br />
Colectare<br />
Frecventa<br />
ridicata <strong>de</strong><br />
colectare<br />
necesara<br />
Efort fizic ridicat<br />
din partea<br />
incarcatorilor<br />
Probleme <strong>de</strong><br />
spatiu privind<br />
<strong>de</strong>pozitarea<br />
temporara in<br />
gospodarii<br />
Flexibilitate ridicata in fracventa colectarii<br />
Efort fizic redus din partea incarcatorilor<br />
Probleme <strong>de</strong> spatiu pentru <strong>de</strong>pozitarea<br />
pubelelor/containerelor pe strazi<br />
Flexibilitate ridicata in<br />
fracventa colectarii<br />
Efort fizic redus din partea<br />
incarcatorilor<br />
Probleme <strong>de</strong> spatiu pentru<br />
<strong>de</strong>pozitarea<br />
pubelelor/containerelor in<br />
gospodarii<br />
Page 49 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Depozitare<br />
Spatiu <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozitare a<br />
recipientelor in<br />
proprietate pana<br />
<strong>la</strong> colectare<br />
Spatiu <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a recipientelor pe strada.<br />
Spatiu <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a<br />
recipientelor in proprietate<br />
pana <strong>la</strong> colectare<br />
Constructii<br />
speciale<br />
Nu<br />
P<strong>la</strong>tforma betonata, <strong>de</strong>ci necesitatea obtinerii<br />
unor suprafete in acest scop<br />
Nu<br />
Dimensiuni<br />
Recipiente<br />
(cosuri <strong>de</strong> gunoi<br />
<strong>de</strong> 60 litri) + saci<br />
menajeri<br />
aferenti<br />
Conteinere <strong>de</strong> 1,1 mc/pubele <strong>de</strong> 240 l<br />
Pubele <strong>de</strong> 120/240 litri<br />
Nota 3 2 1<br />
ASPECTE ECONOMICE<br />
Cost<br />
investitional<br />
in recipiente<br />
Ridicat<br />
Mediu<br />
Scazut<br />
~ 28 €/m 3 ~ 23 €/m 3 ~18,5 €/m 3<br />
250€/m 3<br />
205€/m 3<br />
167€/m 3<br />
Cost<br />
investitional<br />
in constructii<br />
0<br />
~1.000 €/locatie/12 years = 83 €/an<br />
Fiecare locatie consta in 3 x 1,1 m 3 containere.,<br />
colectate saptamanal (in medie) = 52 x 3 x 1,1<br />
0<br />
m 3 /anr = 171,6 m 3 /an<br />
Cost ~ 0,5 €/m 3<br />
Cost<br />
investitional<br />
in masini <strong>de</strong><br />
colecta<br />
(inlocuite <strong>la</strong><br />
fiecare 12<br />
ani)<br />
Scazut<br />
Mediu<br />
Investitia ~ 120.000 €. Cost/an = 10.000€/anr =<br />
Dublu fata <strong>de</strong><br />
40 €/zi lucratoare<br />
optiunea 2:<br />
Deseu colectat/zi = 3 x 16 m 3 = 48 m 3<br />
~2€ /m 3<br />
Cost ~ 1€/m 3<br />
Ridicat<br />
De 4 ori mai mare <strong>de</strong>cat<br />
optiunea 2:<br />
~4€ /m 3<br />
Cost<br />
consumabile<br />
In Saci = 52<br />
saptamani x<br />
0,04 €/buc / 60<br />
litri =<br />
35 €/m 3 0 0<br />
Costuri<br />
operationale<br />
anuale<br />
mediu<br />
+2 €/m 3 fata <strong>de</strong><br />
opt. 2<br />
Scazut<br />
X €/m 3<br />
Ridicat<br />
+4 €/m 3 fata <strong>de</strong> optiunea 2<br />
COST<br />
ANUAL<br />
X + 67 €/m 3 X + 24,5 €/m 3 X + 26,5 €/m 3<br />
Nota 3 1 2<br />
Page 50 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
ASPECTE DE MEDIU<br />
Riscuri<br />
Risc <strong>de</strong><br />
spargere a<br />
sacilor menajeri<br />
in caz <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozitare mai<br />
in<strong>de</strong>lungata in<br />
strada<br />
Risc <strong>de</strong> <strong>de</strong>teriorare a conteinerelor in timp (loviri,<br />
furturi, incendieri, etc.) fiind amp<strong>la</strong>sate pe un<br />
spatiu „al nimanui‖, posibile <strong>de</strong>sertari <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
<strong>la</strong>nga conteinere<br />
Risc minim <strong>de</strong> <strong>de</strong>teriorare<br />
Nota 3 2 1<br />
APLICABILITATE IN ZONA URBANA – BLOCURI<br />
Posibi<strong>la</strong><br />
amp<strong>la</strong>sare<br />
Doar in zonele<br />
un<strong>de</strong> exista<br />
spatiu pentru un<br />
numar suficient<br />
<strong>de</strong> saci.<br />
Da<br />
Nu<br />
Implementari<br />
anterioare<br />
In tari un<strong>de</strong><br />
acest sistem a<br />
fost implementat<br />
se fac eforturi<br />
pentru<br />
inlocuirea lui cu<br />
un alt sistem<br />
Cel mai utilizat<br />
Nu exista<br />
Nota 2 1 -<br />
APLICABILITATE IN ZONA URBANA – GOSPODARII INDIVIDUALE<br />
Posibi<strong>la</strong><br />
amp<strong>la</strong>sare<br />
Da Amp<strong>la</strong>sare difici<strong>la</strong> in zona urbana <strong>de</strong> case Da<br />
Implementari<br />
In tari un<strong>de</strong><br />
acest sistem a<br />
fost implementat<br />
se fac eforturi<br />
pentru<br />
inlocuirea lui cu<br />
un alt sistem<br />
Rare, <strong>de</strong> obicei in tari s<strong>la</strong>b <strong>de</strong>zvoltate<br />
Cel mai utilizat<br />
Nota 2 3 1<br />
APLICABILITATE IN ZONA RURALA<br />
Posibi<strong>la</strong><br />
amp<strong>la</strong>sare<br />
Da<br />
Foarte difici<strong>la</strong>, datorita necesitatii realizarii unor<br />
p<strong>la</strong>tforme betonate pe spatiul public<br />
Da<br />
Implementari<br />
In tari un<strong>de</strong><br />
acest sistem a<br />
fost implementat<br />
se fac eforturi<br />
pentru<br />
inlocuirea lui cu<br />
un alt sistem<br />
Cel mai utilizat<br />
Deja implementat in multe<br />
comune din Ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Page 51 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Acces auto<br />
Da, cu<br />
mentiunea ca in<br />
anumite zone si<br />
in anumite<br />
perioa<strong>de</strong> ale<br />
anului exista<br />
riscul <strong>de</strong> a nu se<br />
putea colecta <strong>de</strong><br />
<strong>la</strong> toate<br />
gospodariile.<br />
Da, avand in ve<strong>de</strong>re amp<strong>la</strong>sarea lor <strong>la</strong>nga<br />
drumurile principale (nationale, ju<strong>de</strong>tene,<br />
comunale sau chiar strazi/ulite<br />
pietruite/asfaltate)<br />
Da, cu mentiunea ca in<br />
anumite zone si in<br />
anumite perioa<strong>de</strong> ale<br />
anului exista riscul <strong>de</strong> a nu<br />
se putea colecta <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
toate gospodariile.<br />
Nota 3 2 1<br />
Media fina<strong>la</strong> este <strong>de</strong>terminata luand in calcul notele <strong>de</strong> mai sus cu pon<strong>de</strong>rile urmatoare:<br />
- aspecte sociale 10%<br />
- aspecte tehnice 20%<br />
- aspecte economice 50%<br />
- aspecte <strong>de</strong> mediu 10%<br />
- aplicabilitate 10%<br />
Opţiunea <strong>de</strong> colectare optimă pentru fiecare zonă (urban - blocuri - urban, rural), va fi <strong>de</strong>terminata<br />
prin calcu<strong>la</strong>rea notelor medii <strong>de</strong> mai sus cu procentele aferente fiecarui criteriu. Rezulta astfel<br />
urmatoarele note finale:<br />
Tabel 1.10-2: Notele optiunilor analizate<br />
Sursa: Analiza Consultantului<br />
Nota Optiunea 1 Optiunea 2 Optiunea 3<br />
Urban - blocuri 2,80 1,50 NA<br />
Din tabelul <strong>de</strong> mai sus este evi<strong>de</strong>nta alegerea:<br />
Urban – case 2,80 1,70 1,50<br />
Rural 2,90 1,60 1,50<br />
optiunii 2 pentru zona urbana – blocuri: puncte <strong>de</strong> pre-colectare<br />
optiunii 3 pentru zona urbana – gospodarii individuale si zona rura<strong>la</strong>: pubele<br />
individuale.<br />
1.10.2 Deseuri asimi<strong>la</strong>bile celor menajere din comert, industrie, institutii<br />
Pentru colectarea <strong>de</strong>seurilor din comert, industrie si institutii, simi<strong>la</strong>re cu cele menajere, exista<br />
urmatoarele optiuni:<br />
a) sa se realizeze colectarea acestora, in amestec, in cadrul unei pubele <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
colectate mixt;<br />
b) sa se realizeze colectarea selectiva a <strong>de</strong>seurilor asimi<strong>la</strong>bile, pe mai multe fractii;<br />
Page 52 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Optiunea a) este posibi<strong>la</strong>, dar nu este recomandata, <strong>de</strong>oarece mari cantitati <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri recic<strong>la</strong>bile<br />
sunt <strong>de</strong>pozitate direct in cadrul <strong>de</strong>pozitului central in loc sa fie supuse valorificarii. Pentru acest tip<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, colectarea separata pe doua fractii este foarte usor <strong>de</strong> realizat;<br />
Optiunea b) este in concordanta cu P<strong>la</strong>nul Ju<strong>de</strong>tean <strong>de</strong> Gestionare a Deseurilor si este esentia<strong>la</strong><br />
pentru atingerea tintelor impuse prin tratatul <strong>de</strong> a<strong>de</strong>rare a Romaniei <strong>la</strong> Comunitatea Europeana cu<br />
costuri investitionale minime.<br />
1.10.3 Deseuri din amba<strong>la</strong>je<br />
Pentru colectarea <strong>de</strong>seurilor din amba<strong>la</strong>je exista urmatoarele optiuni:<br />
a) sa se realizeze colectare selectiva a <strong>de</strong>seurilor recic<strong>la</strong>bile, reprezentand <strong>de</strong>seuri din<br />
amba<strong>la</strong>je, p<strong>la</strong>stic, stic<strong>la</strong>, hartie si carton etc. colectate intr-o singura pube<strong>la</strong> <strong>de</strong>numita<br />
„pube<strong>la</strong> <strong>de</strong>seuri recic<strong>la</strong>bile‖;<br />
b) sa se realizeze colectare selectiva a <strong>de</strong>seurilor recic<strong>la</strong>bile, reprezentand <strong>de</strong>seuri din<br />
amba<strong>la</strong>je, p<strong>la</strong>stic, stic<strong>la</strong>, hartie si carton etc. colectate in recipienti personalizati individual<br />
pentru fiecare tip <strong>de</strong> fractie recic<strong>la</strong>bi<strong>la</strong>.<br />
Ambele optiuni sunt in concordanta cu P<strong>la</strong>nul Ju<strong>de</strong>tean <strong>de</strong> Gestionare a Deseurilor si putandu-se<br />
atinge tintele impuse prin Tratatul <strong>de</strong> A<strong>de</strong>rare a Romaniei <strong>la</strong> Comunitatea Europeana.<br />
Tabel 1.10-1: Analiza <strong>de</strong> optiuni privind colectarea <strong>de</strong>seurilor din amba<strong>la</strong>je<br />
Optiuni<br />
1. un singur recipient pentru toate<br />
<strong>de</strong>seurile recic<strong>la</strong>bile<br />
2. 3 recipienti (pubele sau<br />
containere) pentru <strong>de</strong>seuri<br />
recic<strong>la</strong>bile:<br />
Hartie/carton; p<strong>la</strong>stic/metal; stic<strong>la</strong><br />
ASPECTE SOCIALE<br />
Grad <strong>de</strong> colectare<br />
selectiva<br />
Mic<br />
Maxim<br />
Confort Maxim Mediu<br />
Obisnuinta Maxima Medie<br />
Nota 1 2<br />
ASPECTE TEHNICE<br />
Colectare Efort fizic minim Efort fizic minim<br />
Depozitare Spatiu <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare redus Spatiu <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare mare<br />
Page 53 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Optiuni<br />
Constructii<br />
speciale<br />
Dimensiuni<br />
1. un singur recipient pentru toate<br />
<strong>de</strong>seurile recic<strong>la</strong>bile<br />
Nu<br />
Recipienti (pubele <strong>de</strong> 240 litri sau<br />
containere <strong>de</strong> 1.100 l)<br />
2. 3 recipienti (pubele sau<br />
containere) pentru <strong>de</strong>seuri<br />
recic<strong>la</strong>bile:<br />
Hartie/carton; p<strong>la</strong>stic/metal; stic<strong>la</strong><br />
Nu<br />
Recipienti (pubele <strong>de</strong> 120 litri sau<br />
containere <strong>de</strong> 1100 l)<br />
Nota 2 1<br />
ASPECTE ECONOMICE<br />
Cost investitional<br />
in recipienti<br />
Mediu<br />
Mare<br />
Cost investitional<br />
in constructii<br />
- -<br />
Cost investitional<br />
in masini <strong>de</strong><br />
colecta<br />
Mediu<br />
Mediu<br />
Cost consumabile - -<br />
Costuri<br />
operationale<br />
anuale<br />
Mediu<br />
Mediu<br />
Nota 1 2<br />
ASPECTE DE MEDIU<br />
Riscuri<br />
Gradul <strong>de</strong> colectare selectiva fiind mai<br />
mic, exista un impact <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong><br />
prin nevalorificarea <strong>la</strong> maxim a<br />
<strong>de</strong>seurilor recic<strong>la</strong>bile<br />
-<br />
Nota 2 1<br />
APLICABILITATE<br />
Usurinta in<br />
introducerea<br />
sistemului<br />
Mentinerea<br />
colectarii selective<br />
in timp<br />
Da<br />
Usor<br />
Da<br />
Usor<br />
Nota 1 1<br />
Page 54 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Media fina<strong>la</strong> este data luand in calcul notele <strong>de</strong> mai sus cu pon<strong>de</strong>rile urmatoare:<br />
aspecte sociale 10%<br />
aspecte tehnice 20%<br />
aspecte economice 50%<br />
aspecte <strong>de</strong> mediu 10%<br />
aplicabilitate 10%<br />
Astfel, rezulta urmatoarele note finale:<br />
optiunea 1: nota 1,3<br />
optiunea 2: nota 1,6<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re notele <strong>de</strong> mai sus se impune alegerea optiunii 2, colectarea selectiva pe fractii a<br />
<strong>de</strong>seurilor recic<strong>la</strong>bile.<br />
In cele ce urmeaza se analizeaza 2 variante <strong>de</strong> colectare selectiva pe fractii a <strong>de</strong>seurilor<br />
recic<strong>la</strong>bile: din poarta in poarta, respectiv centre <strong>de</strong> precolectare:<br />
Tabel 1.10-2: Analiza <strong>de</strong> optiuni privind colectarea selectiva<br />
Optiuni<br />
1. „din poarta in poarta”,<br />
pubele 120/240 litri<br />
2. centre <strong>de</strong> pre-colectare<br />
ASPECTE SOCIALE<br />
Grad <strong>de</strong> colectare<br />
Confort<br />
Maxim<br />
Maxim<br />
Minim<br />
prin disconfortul transportului <strong>la</strong> centrul <strong>de</strong><br />
colectare<br />
In zonele rurale exista riscul necolectarii<br />
intregului <strong>de</strong>seu<br />
Mediu, <strong>de</strong>seul trebuind a fi transportat <strong>la</strong><br />
centrul <strong>de</strong> colectare<br />
Obisnuinta Maxima Minima<br />
Nota 1 2<br />
ASPECTE TEHNICE<br />
Colectare Efort fizic minim Efort fizic minim<br />
Depozitare<br />
Spatiu <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a<br />
recipientelor in proprietate<br />
pana <strong>la</strong> colectare<br />
Spatiu <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a recipientelor pe strada.<br />
Page 55 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Optiuni<br />
1. „din poarta in poarta”,<br />
pubele 120/240 litri<br />
2. centre <strong>de</strong> pre-colectare<br />
Constructii speciale Nu Nu, necontinand parte organica<br />
Dimensiuni Pubele <strong>de</strong> 120/240 litri Conteinere <strong>de</strong> 1,1 mc/pubele <strong>de</strong> 240 l<br />
Nota 1 1<br />
ASPECTE ECONOMICE<br />
Cost investitional in<br />
recipiente<br />
Mare<br />
Mic<br />
Cost investitional in<br />
constructii<br />
0 In functie <strong>de</strong> locatie<br />
Cost investitional in<br />
masini <strong>de</strong> colecta<br />
Mare<br />
Mic<br />
Cost consumabile 0 0<br />
Costuri operationale<br />
anuale<br />
Mediu<br />
Mic<br />
COST ANUAL Ridicat Mic<br />
Nota 2 1<br />
ASPECTE DE MEDIU<br />
Riscuri<br />
Risc minim <strong>de</strong> <strong>de</strong>teriorare<br />
Risc <strong>de</strong> <strong>de</strong>teriorare a conteinerelor in timp<br />
(loviri, furturi, incendieri, etc.) fiind amp<strong>la</strong>sate<br />
pe un spatiu „al nimanui‖, posibile <strong>de</strong>sertari <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri <strong>la</strong>nga conteinere<br />
Nota 1 2<br />
APLICABILITATE IN ZONA URBANA – BLOCURI<br />
Posibi<strong>la</strong> amp<strong>la</strong>sare Nu Da<br />
Implementari<br />
anterioare<br />
Nu exista<br />
Cel mai utilizat<br />
Nota - 1<br />
APLICABILITATE IN ZONA URBANA – GOSPODARII INDIVIDUALE<br />
Posibi<strong>la</strong> amp<strong>la</strong>sare Da Da<br />
Implementari Cel mai utilizat Da<br />
Nota 1 2<br />
APLICABILITATE IN ZONA RURALA<br />
Page 56 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Optiuni<br />
1. „din poarta in poarta”,<br />
pubele 120/240 litri<br />
2. centre <strong>de</strong> pre-colectare<br />
Posibi<strong>la</strong> amp<strong>la</strong>sare Da Da<br />
Implementari<br />
Rare, <strong>de</strong> obicei in tari s<strong>la</strong>b<br />
<strong>de</strong>zvoltate<br />
Cel mai utilizat<br />
Acces auto<br />
Da, cu mentiunea ca in<br />
anumite zone si in anumite<br />
perioa<strong>de</strong> ale anului exista<br />
riscul <strong>de</strong> a nu se putea<br />
colecta <strong>de</strong> <strong>la</strong> toate<br />
gospodariile.<br />
Da, avand in ve<strong>de</strong>re amp<strong>la</strong>sarea lor <strong>la</strong>nga<br />
drumurile principale (nationale, ju<strong>de</strong>tene,<br />
comunale sau chiar strazi/ulite<br />
pietruite/asfaltate)<br />
Nota 2 1<br />
Sursa: Analiza Consultantului<br />
Media fina<strong>la</strong> este <strong>de</strong>terminata luand in calcul notele <strong>de</strong> mai sus cu pon<strong>de</strong>rile urmatoare:<br />
- aspecte sociale 10%<br />
- aspecte tehnice 20%<br />
- aspecte economice 50%<br />
- aspecte <strong>de</strong> mediu 10%<br />
- aplicabilitate 10%<br />
Rezulta, astfel, urmatoarele note finale<br />
Table 1.10-3: Notele optiunilor analizate<br />
Din tabelul <strong>de</strong> mai sus este evi<strong>de</strong>nta alegerea<br />
Nota Optiunea 1 Optiunea 2<br />
Urban - blocuri NA 1,2<br />
Urban – case 1,5 1,3<br />
Rural 1,6 1,2<br />
Sursa: Analiza Consultantului<br />
Optiunii 2 pentru zona urbana: p<strong>la</strong>tforme <strong>de</strong> pre-colectare<br />
Optiunii 2, pentru zona rura<strong>la</strong>, gospodarii individuale: p<strong>la</strong>tforme <strong>de</strong> pre-colectare.<br />
Sintetizand, sistemul <strong>de</strong> colectare al <strong>de</strong>seurilor din amba<strong>la</strong>je se prezinta astfel:<br />
<br />
<br />
Zona urbana – blocuri: o p<strong>la</strong>tforma <strong>de</strong> precolectare <strong>la</strong> 200 <strong>de</strong> persoane dotata cu:<br />
1. Un container albastru <strong>de</strong> 1.100 litri pentru fractia hartie/carton, colectarea<br />
realizandu-se <strong>la</strong> 7 zile (o data/saptamana)<br />
2. Un container galben <strong>de</strong> 1.100 litri pentru fractia p<strong>la</strong>stic/metal, colectarea<br />
realizandu-se <strong>la</strong> 7 zile (o data/saptamana)<br />
3. Un container ver<strong>de</strong> <strong>de</strong> 1.100 litri pentru fractia stic<strong>la</strong>, colectarea realizanduse<br />
o data pe luna.<br />
Zona urbana – gospodarii individuale - un punct <strong>de</strong> precolectare <strong>la</strong> 50 <strong>de</strong><br />
Page 57 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
gospodarii dotat cu:<br />
1. Un container albastru <strong>de</strong> 1.100 litri pentru fractia hartie/carton, colectarea<br />
realizandu-se <strong>la</strong> 7 zile (o data/saptamana)<br />
2. Un container galben <strong>de</strong> 1.100 litri pentru fractia p<strong>la</strong>stic/metal, colectarea<br />
realizandu-se <strong>la</strong> 7 zile (o data/saptamana)<br />
3. Un container ver<strong>de</strong> <strong>de</strong> 1.100 litri pentru fractia stic<strong>la</strong>, colectarea realizanduse<br />
o data pe luna.<br />
<br />
Zona rura<strong>la</strong> - un punct <strong>de</strong> precolectare <strong>la</strong> 250 persoane dotat cu:<br />
1.10.4 Deseuri bio<strong>de</strong>gradabile<br />
1. Un container albastru <strong>de</strong> 1.100 litri pentru fractia hartie/carton, colectarea<br />
realizandu-se <strong>la</strong> 15 zile (<strong>de</strong> 2 ori pe luna)<br />
2. Un container galben <strong>de</strong> 1.100 litri pentru fractiile p<strong>la</strong>stic/metal, colectarea<br />
realizandu-se <strong>la</strong> 15 zile (<strong>de</strong> 2 ori pe luna)<br />
3. Un container ver<strong>de</strong> <strong>de</strong> 1.100 litri pentru fractia <strong>de</strong> stic<strong>la</strong>, colectarea<br />
realizandu-se o data <strong>la</strong> doua luni.<br />
Reiterand analiza <strong>de</strong> optiuni pentru <strong>de</strong>seurile reziduale se va observa, in mod simi<strong>la</strong>r, ca optiunile<br />
castigatoare sunt:<br />
pentru zona urbana – blocuri: p<strong>la</strong>tforme <strong>de</strong> pre-colectare<br />
pentru zona urbana – gospodarii individuale: pubele individuale<br />
pentru zona rura<strong>la</strong>: recipienti mici si preluare <strong>de</strong> saci menajeri.<br />
Totusi, mai exista o optiune ce poate fi luata in calcul, si anume colectarea fractiei organice si a<br />
rezidualului in ace<strong>la</strong>si recipient, urmand ca separarea sa se realizeze <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> tratare mecanobiologica.<br />
Analiza este prezentata in cele ce urmeaza:<br />
Tabel 1.10-3: Analiza <strong>de</strong> optiuni privind colectarea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile<br />
1. Colectare in comun a<br />
<strong>de</strong>seului rezidual si celui<br />
bio<strong>de</strong>gradabil<br />
2. Colectare separata a <strong>de</strong>seului<br />
bio<strong>de</strong>gradabil <strong>de</strong> cel rezidual<br />
ASPECTE SOCIALE<br />
Grad <strong>de</strong> colectare Mediu Maxim<br />
Confort Maxim Mediu<br />
Obisnuinta Maxima Medie<br />
Nota 1 2<br />
ASPECTE TEHNICE<br />
Page 58 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Colectare Efort fizic minim Efort fizic minim<br />
Constructii speciale Nu Nu<br />
Spatiu - Dublu fata <strong>de</strong> optiunea 1<br />
Nota 1 2<br />
ASPECTE ECONOMICE<br />
Cost investitional in<br />
recipiente<br />
Cost investitional in<br />
constructii<br />
Costuri operationale<br />
anuale<br />
- Dublu fata <strong>de</strong> optiunea 1<br />
0 0<br />
- Cu circa 10% mai mari ca in varianta 1<br />
Nota 1 2<br />
ASPECTE DE MEDIU<br />
Riscuri Risc minim Risc minim<br />
Nota 1 1<br />
APLICABILITATE IN ZONA URBANA – BLOCURI<br />
Posibi<strong>la</strong> amp<strong>la</strong>sare Da Necesita spatiu suplimentar<br />
Contaminare posibi<strong>la</strong><br />
cu alte tipuri <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri<br />
Deja colectat impreuna cu<br />
cel rezidual<br />
Da<br />
Nota 1 2<br />
APLICABILITATE IN ZONA URBANA – GOSPODARII INDIVIDUALE<br />
Posibi<strong>la</strong> amp<strong>la</strong>sare Da Da<br />
Contaminare posibi<strong>la</strong><br />
cu alte tipuri <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri<br />
Deja colectat impreuna cu<br />
cel rezidual<br />
Mai redusa<br />
Nota 1 1<br />
APLICABILITATE IN ZONA RURALA<br />
Posibi<strong>la</strong> amp<strong>la</strong>sare Da Da<br />
Contaminare posibi<strong>la</strong><br />
cu alte tipuri <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri<br />
Altele<br />
Deja colectat impreuna cu<br />
cel rezidual<br />
Mai redusa<br />
Costuri foarte mari <strong>de</strong> colectare pentru cantitati<br />
foarte mici colectate<br />
Page 59 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Nota 1 2<br />
Sursa: Analiza Consultantului<br />
Media fina<strong>la</strong> este <strong>de</strong>terminata luand in calcul notele <strong>de</strong> mai sus cu pon<strong>de</strong>rile urmatoare:<br />
- aspecte sociale 10%<br />
- aspecte tehnice 20%<br />
- aspecte economice 50%<br />
- aspecte <strong>de</strong> mediu 10%<br />
- aplicabilitate 10%<br />
Rezulta, astfel, urmatoarele note finale:<br />
Table 1.10-4: Notele optiunilor analizate<br />
Sursa: Analiza Consultantului<br />
Nota Optiunea 1 Optiunea 2<br />
Urban - blocuri 1 1,4<br />
Urban – case 1 1,3<br />
Rural 1 1,4<br />
Rezulta castigatoare pentru zona urbana optiunea 1, aceea <strong>de</strong> a avea colectate <strong>de</strong>seurile<br />
bio<strong>de</strong>gradabile impreuna cu cele reziduale intr-un singur recipient <strong>de</strong> „<strong>de</strong>seuri reziduale‖ a carui<br />
compozitie va fi prepon<strong>de</strong>rent bio<strong>de</strong>gradabi<strong>la</strong>. Acesta va fi colectat si transportat catre statia MBT<br />
in scopul tratarii si <strong>de</strong>pozitarii ulterioare.<br />
Compostarea individua<strong>la</strong> a <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile este recomandata in zonele rurale un<strong>de</strong>, intrun<br />
fel sau altul, exista un sistem <strong>de</strong> compostare, insa necontro<strong>la</strong>t.<br />
In 2013, compostarea individua<strong>la</strong> se va realiza doar in 25% din gospodariile din mediul rural (acele<br />
gospodarii ce vor primi recipient pentru compostarea individua<strong>la</strong> vor composta 50% din fractia<br />
bio<strong>de</strong>gradabi<strong>la</strong> generate in <strong>de</strong>seul menajer). Pentru anul 2016, s-a estimate ca 50% din<br />
gospodariile rurale vor practica compostarea individua<strong>la</strong>.<br />
Figura 1.10-2: Boxe din lemn si p<strong>la</strong>stic pentru compostarea in gospodarii<br />
Page 60 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re cantitatile mici ce raman necompostate in gospodarii, <strong>de</strong>ci un rezultat<br />
nesemnificativ <strong>la</strong> nivelul ju<strong>de</strong>tului si, mai ales, costurile foarte mari <strong>de</strong> colectare, fractia<br />
bio<strong>de</strong>gradabi<strong>la</strong> ramasa necompostata in gospodarie va fi colectata impreuna cu fractia<br />
nerecic<strong>la</strong>bi<strong>la</strong> (fractia „altele‖) intr-un singur recipient <strong>de</strong> „<strong>de</strong>seuri reziduale‖. Acestea vor fi<br />
transportate catre <strong>de</strong>pozit prin intermediul statiilor <strong>de</strong> transfer.<br />
Sintetizand, sistemul <strong>de</strong> colectare al <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile si reziduale se prezinta astfel:<br />
<br />
Zona urbana – blocuri: un punct <strong>de</strong> precolectare <strong>la</strong> fiecare 200 <strong>de</strong> persoane dotat<br />
cu 7 pubele <strong>de</strong> 240L, ce vor fi colectate o data <strong>la</strong> 2 zile, puncte amp<strong>la</strong>sate astfel:<br />
Blocuri inalte (peste 4 etaje): in camerele <strong>de</strong> precolectare existente <strong>la</strong><br />
parterul blocurilor;<br />
Blocuri <strong>de</strong> maxim 4 etaje: pe p<strong>la</strong>tformele <strong>de</strong> precolectare existente<br />
<br />
Zona urbana si rura<strong>la</strong> – gospodarii individuale:<br />
o pube<strong>la</strong> <strong>de</strong> 120 litri in gospodarie pentru fractia bio<strong>de</strong>gradabi<strong>la</strong> si cea<br />
rezidua<strong>la</strong>, pube<strong>la</strong> ce va fi colectata o data <strong>la</strong> 7 zile;<br />
1.10.5 Deseuri voluminoase<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re faptul ca gestionarea <strong>de</strong>seurilor voluminoase generate <strong>de</strong> popu<strong>la</strong>tie, ca parte a<br />
<strong>de</strong>seurilor municipale, ca<strong>de</strong> in sarcina autoritatilor publice locale, prin serviciul <strong>de</strong> salubrizare<br />
(conform Legii nr. 101/2008), operatorii <strong>de</strong> salubritate <strong>de</strong>semnati vor asigura si colectarea acestui<br />
tip <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, prin campanii <strong>de</strong> colectare regu<strong>la</strong>te. In urma estimarii consultantului, 3 campanii<br />
anuale <strong>de</strong> colectare a <strong>de</strong>seurilor voluminoase sunt suficiente.<br />
Deseurile voluminoase vor fi colectate din intregul ju<strong>de</strong>t si vor fi transportate <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> sortare <strong>de</strong><br />
<strong>la</strong> Tutora, pentru a fi <strong>de</strong>zmembrate si <strong>de</strong>pozitate in <strong>de</strong>pozitul conform. Astfel au fost furnizate spatii<br />
pentru <strong>de</strong>pozitarea temporara a <strong>de</strong>seurilor voluminoase: 6 containere <strong>de</strong> 40 m 3 <strong>la</strong> Statia <strong>de</strong> Sortare<br />
Tutora.<br />
1.10.6 Deseuri din parcuri si gradini<br />
Deseurile din parcuri si gradini sunt reprezentate <strong>de</strong> totalitatea <strong>de</strong>seurilor colectate din cosurile <strong>de</strong><br />
gunoi amp<strong>la</strong>sate pe aleile parcurilor, dar includ si o fractie „ver<strong>de</strong>‖ formata din frunze si crengi. Ca<br />
si ipoteza, s-a consi<strong>de</strong>rat ca acest tip <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu se genereaza doar in mediul urban.<br />
Pon<strong>de</strong>rea cea mai mare in acest tip <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu o au <strong>de</strong>seurile „verzi‖, fractia organica reprezentand<br />
90% din total.<br />
Pentru colectarea <strong>de</strong>seurilor din parcuri si gradini exista urmatoarele optiuni:<br />
a) sa se realizeze colectarea in amestec a <strong>de</strong>seurilor din parcuri si gradini;<br />
b) sa se realizeze colectare separata a <strong>de</strong>seurilor din parcuri si gradini.<br />
Optiunea a) nu este o optiune viabi<strong>la</strong> <strong>de</strong>oarece acest tip <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu este singurul producator <strong>de</strong><br />
compost pentru fertilizare.<br />
Optiunea b) este optiunea viabi<strong>la</strong> datorita si faptului ca in acest mod se vor putea atinge tintele<br />
privind reducerea cantitatii <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri bio<strong>de</strong>gradabile <strong>de</strong>pozitate, <strong>la</strong> nivel ju<strong>de</strong>tean.<br />
Aceste tipuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri vor fi colectate in mai multe tipuri <strong>de</strong> recipiente: cosuri <strong>de</strong> gunoi <strong>de</strong> 50 l,<br />
pubele <strong>de</strong> 240 l pentru fractia recic<strong>la</strong>bi<strong>la</strong>, conteinere <strong>de</strong> 1,1 mc si 18 mc pentru fractia „ver<strong>de</strong>‖.<br />
1.10.7 Deseuri din piete<br />
Page 61 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Pentru <strong>de</strong>seurile din piete exista urmatoarele optiuni privind colectarea:<br />
a) colectare mixta<br />
b) colectare dua<strong>la</strong> intr-o fractie bio<strong>de</strong>gradabi<strong>la</strong> si una „mixta‖, ce nu va fi supusa recic<strong>la</strong>rii<br />
datorita gradului mare <strong>de</strong> impurificare cu <strong>de</strong>seuri bio<strong>de</strong>gradabile.<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re pob<strong>de</strong>rea mare <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri bio<strong>de</strong>gradabile din total generat in acest mediu (85%)<br />
recomandarea este ca optiunea castigatoare sa fie b).<br />
Tipurile <strong>de</strong> recipiente in care se va face colectarea acestor tipuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri sunt conteinere <strong>de</strong> 1,1<br />
mc, intr-un raport 1: 2 - <strong>de</strong>seu mixt: <strong>de</strong>seu bio<strong>de</strong>gradabil.<br />
1.10.8 Deseuri stradale<br />
Colectarea <strong>de</strong>seurilor stradale va fi una <strong>de</strong> tip mixt, in cosuri <strong>de</strong> gunoi <strong>de</strong> 50 l (<strong>la</strong> distante <strong>de</strong> 150-<br />
200 m) si conteinere <strong>de</strong> 1,1 mc.<br />
Pentru colectarea <strong>de</strong>seurilor provenite din curatenia strada<strong>la</strong> exista urmatoarele optiuni:<br />
a) sa se realizeze colectarea manua<strong>la</strong> a <strong>de</strong>seurilor stradale;<br />
b) sa se realizeze colectare manua<strong>la</strong> si mecanizata a <strong>de</strong>seurlor stradale.<br />
Optiunea a) nu este o optiune viabi<strong>la</strong> <strong>de</strong>oarece necesita personal numeros si totodata si materiale<br />
si pubele mobile pentru fiecare lucrator in parte.<br />
Optiunea b) este optiunea alesa, prin care se poate realiza eficient curatenia strada<strong>la</strong>.<br />
In mediul rural insa, optiunea a) este cea viabi<strong>la</strong> datorita distantelor foarte mici <strong>de</strong> strazi ce trebuie<br />
curatate.<br />
1.10.9 Deseuri din constructii si <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>ri<br />
Aceasta categorie cuprin<strong>de</strong> <strong>de</strong>seurile din activitatile <strong>de</strong> constructii si <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>ri (resturi <strong>de</strong> caramizi,<br />
moloz, elemente <strong>de</strong> structura – buiandrugi, p<strong>la</strong>ci, etc – lemn (ferestre, usi, asterea<strong>la</strong>, sarpante),<br />
sparturi <strong>de</strong> gresie si faianta, stic<strong>la</strong> (geamuri obisnuite, geam armat), resturi <strong>de</strong> elemente <strong>de</strong> izo<strong>la</strong>tii<br />
(carton asfaltat, polistiren, etc). Colectarea acestor <strong>de</strong>seuri este asigurata <strong>de</strong> catre firmele <strong>de</strong><br />
constructii (prin contracte obligatorii <strong>la</strong> nivel <strong>de</strong> autorizatie <strong>de</strong> construire sau <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>re). In acest<br />
moment nu exista date suficiente in ceea ce priveste modul <strong>de</strong> colectare, transport, recic<strong>la</strong>re si<br />
recuperare a acestui tip <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri.<br />
Responsabilitatea tratarii, inclusiv a transportului <strong>de</strong>seurilor din constructii si <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>ri revine<br />
generatorilor/<strong>de</strong>tinatorilor acestora, primariile fiind obligate sa indice amp<strong>la</strong>samente pentru<br />
eliminare, modalitatea <strong>de</strong> eliminare si ruta <strong>de</strong> transport.<br />
In conformitate cu principiul „poluatorul p<strong>la</strong>teste‖, fiecare generator <strong>de</strong> acest tip <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri are<br />
obligatia <strong>de</strong> a asigura eliminarea <strong>de</strong>seurilor din constructii si <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>rii, in conditiile prevazute <strong>de</strong><br />
legis<strong>la</strong>tia <strong>de</strong> mediu in vigoare. In acest sens, fiecare generator va transporta cu mijloace proprii<br />
direct <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozit sau va p<strong>la</strong>ti operatorului <strong>de</strong> colectare sa i se preia acest tip <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu.<br />
Prin caietul <strong>de</strong> sarcini, in cadrul procedurii <strong>de</strong> atribuire a contractelor <strong>de</strong> colectare a <strong>de</strong>seurilor in<br />
ju<strong>de</strong>tul Iasi, operatorul <strong>de</strong>semnat va avea obligativitatea sa preia (<strong>la</strong> cererea generatorilor)<br />
<strong>de</strong>seurile din constructii si <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>ri, costurile <strong>de</strong> transport si <strong>de</strong>pozitare a acestor <strong>de</strong>seuri fiind<br />
suportate <strong>de</strong> generator.<br />
1.10.10 Alte fluxuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
Deseuri periculoase continute in <strong>de</strong>seuri menajere<br />
Page 62 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
In prezent, in ju<strong>de</strong>tul Iasi nu se realieaza colectarea separata a <strong>de</strong>seurilor periculoase continute in<br />
<strong>de</strong>seurile menajere, insa dupa implementarea SMID, autoritatile publice vor avea responsabilitatea<br />
colectarii acestor tipuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri.<br />
In ve<strong>de</strong>rea colectarii <strong>de</strong>seurilor periculoase, urmatoarele optiuni pot fi luate in consi<strong>de</strong>rare:<br />
a) Campanii <strong>de</strong> colectare „din poarta in poarta‖<br />
b) Puncte <strong>de</strong> precolectare<br />
Cea mai buna solutie pentru colectarea <strong>de</strong>seurilor periculoase este data <strong>de</strong> campaniile <strong>de</strong><br />
colectare ‖din poarta in poarta‖, <strong>de</strong>ru<strong>la</strong>te <strong>de</strong> 2 ori pe an, in intregul ju<strong>de</strong>t, <strong>de</strong>oarece stocarea<br />
temporara a acestui tip <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri este nesigur pentru popu<strong>la</strong>tie si pentru mediu.<br />
Datorita numeroaselor tipuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri periculoase, transportul acestora se va face in camioane<br />
speciale (compartimentate). Pentru ca autoritatile publice au responsabilitatea colectarii acestui tip<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, viitorii operatori vor avea responsabilitatea <strong>de</strong> colectare a acestuia. Aceasta cerinta va<br />
fi specificata in documentatia licitatiei pentru <strong>de</strong>semnarea operatorilor.<br />
Acest tip <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu va fi transportat direct <strong>la</strong> facilitatea <strong>de</strong> incinerare din ju<strong>de</strong>tul Iasi (SC AVAND<br />
SRL implementeaza in prezent o facilitate <strong>de</strong> incinerare a <strong>de</strong>seurilor periculoase)<br />
Deseuri din echipamente electrice si electronice (DEEE)<br />
Conform preve<strong>de</strong>rilor Directivei privind DEEE, colectarea, recuperarea si recic<strong>la</strong>rea <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong><br />
echipamente electrice si electronice, precum si costul <strong>de</strong> recuperare ca<strong>de</strong> in responsabilitatea<br />
producatorilor. Legis<strong>la</strong>tia romana (HG 1037/2010) <strong>de</strong>fineste responsabilitatea autoritatilor publice<br />
locale astfel: Obligatia <strong>de</strong> a asigura colectarea separata a acestor tipuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, <strong>de</strong> a oferi<br />
producatorilor spatii pentru puncte <strong>de</strong> colectare, dar si <strong>de</strong> a dota aceste spatii.<br />
In ve<strong>de</strong>rea colectarii selective a DEEE provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> gospodariile particu<strong>la</strong>re, autoritatile<br />
executive ale unitatilor administrativ-teritoriale au urmatoarele obligatii:<br />
- De a organiza, <strong>de</strong> a gestiona si <strong>de</strong> a coordona colectarea separata a <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong><br />
echipamente electrice si electronice <strong>de</strong> <strong>la</strong> gospodariile particu<strong>la</strong>re si transportul acestora <strong>la</strong><br />
punctele <strong>de</strong> colectare prin intermediul serviciului public <strong>de</strong> salubrizare sau prin<br />
incredintarea colectarii DEEE catre un operator economic colector autorizat <strong>de</strong> catre<br />
agentia ju<strong>de</strong>teana pentru protectia <strong>mediului</strong>,<br />
- Organizarea <strong>de</strong> campanii <strong>de</strong> colectare a DEEE <strong>de</strong> cel putin o data pe trimestru;<br />
- Autoritatile executive ale unitatilor administrativ-teritoriale pot solicita producatorilor/<br />
organizatiilor colective acoperirea costurilor reale <strong>de</strong> colectare, transport pana <strong>la</strong> punctele<br />
<strong>de</strong> colectare si stocare temporara a DEEE.<br />
- De a asigura existenta si functionarea cel putin a unui punct <strong>de</strong> colectare selectiva a DEEE<br />
provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> gospodariile particu<strong>la</strong>re <strong>la</strong> 50.000 <strong>de</strong> locuitori, dar nu mai putin <strong>de</strong> un punct<br />
<strong>de</strong> colectare in fiecare localitate;<br />
Recipientii necesari pentru punctele <strong>de</strong> colectare a DEEE vor fi furnizati <strong>de</strong> către operatorul viitor<br />
<strong>de</strong> coelctare care va fi selectat conform legis<strong>la</strong>ţiei române. Costurile au fost luate în consi<strong>de</strong>rare în<br />
raportul ACB, pentru fiecare localitate. Această cerinţă va fi menţionat în documentele <strong>de</strong> licitaţie<br />
pentru <strong>de</strong>semnarea operatorilor .<br />
Având în ve<strong>de</strong>re că responsabilitatea pentru colectarea, recuperarea şi recic<strong>la</strong>rea DEEE aparţine<br />
producătorilor <strong>de</strong> DEEE, următoarea abordare este recomandat pentru ju<strong>de</strong>tul Iasi:<br />
‣ Utilizarea punctelelor existente <strong>de</strong> colectare a DEEE;<br />
‣ Discutarea cu producătorii DEEE rolul autorităţilor locale (municipiu, primărie, etc) în ceea<br />
ce priveşte colectarea DEEE şi sistemul <strong>de</strong> recic<strong>la</strong>re şi <strong>de</strong> modul în care aceste costuri vor<br />
fi acoperite <strong>de</strong> către producători;<br />
Page 63 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
‣ Colectarea şi recic<strong>la</strong>rea / eliminarea DEEE intră sub responsabilitatea producătorului, prin<br />
urmare, producătorul trebuie să acopere costurile legate <strong>de</strong> colectare, transport, recic<strong>la</strong>re,<br />
eliminare, etc. Aceste costuri pot fi acoperite prin "taxa <strong>de</strong> timbru ver<strong>de</strong>", care este inclusa<br />
în preţul <strong>de</strong> vânzare al fiecarui nou echipament electric şi electronic.<br />
Vehicule scoase din uz<br />
Responsabilitatea colectarii acestui tip <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu ca<strong>de</strong> in sarcina producatorilor, consiliile locale<br />
fiind implicate doar in i<strong>de</strong>ntificarea si eliminarea autovehiculelor scoase din uz / fara proprietar /<br />
etc.<br />
Transportul si transferul <strong>de</strong>seurilor<br />
Dupa colectare, <strong>de</strong>seurile urmeaza sa fie transferate catre facilitatile <strong>de</strong> sortare si TMB, iar apoi <strong>la</strong><br />
<strong>de</strong>pozitele conforme <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri pentru <strong>de</strong>pozitare .<br />
In principiu exista doua moduri <strong>de</strong> a transporta <strong>de</strong>seurile <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitul central si anume:<br />
transportarea <strong>de</strong>seurilor colectate cu ajutorul masinilor <strong>de</strong> colecta direct <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozit;<br />
transportarea <strong>de</strong>seurilor colectate cu ajutorul masinilor <strong>de</strong> colecta intr-o statie <strong>de</strong> transfer<br />
<strong>de</strong> un<strong>de</strong> urmeaza sa fie transportate in containere <strong>de</strong> mari dimensiuni cu ajutorul<br />
camionanelor speciale catre <strong>de</strong>pozit.<br />
Investitia intr-o statie <strong>de</strong> transfer se justifica numai daca distanta dintre statie si <strong>de</strong>pozitul conform<br />
este mai mare <strong>de</strong> cca. 15 km si transportul <strong>de</strong>seurilor se face cu ajutorul unor containere <strong>de</strong> mari<br />
dimensiuni. In acest fel se reduce numarul transporturilor (<strong>de</strong>oarece cantitatea <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri ramane<br />
constanta) si se reduce numarul <strong>de</strong> autogunoiere (daca s-ar opta pentru varianta <strong>de</strong> transportare a<br />
<strong>de</strong>seurilor <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul central cu ajutorul autogunoierelor).<br />
SISTEMUL DE STATII DE TRANSFER<br />
Problematica <strong>de</strong> ansamblu<br />
Statiile <strong>de</strong> transfer pentru <strong>de</strong>seuri joaca un rol important in sistemul general <strong>de</strong> management al<br />
<strong>de</strong>seurilor, servind drept legatura intre programul comunitar <strong>de</strong> colectare a <strong>de</strong>seurilor menajere si<br />
asimi<strong>la</strong>bile si locatia fina<strong>la</strong> pentru <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor.<br />
Cea mai simp<strong>la</strong> forma <strong>de</strong> statie <strong>de</strong> transfer este o locatie cu zona <strong>de</strong>semnata pentru receptie un<strong>de</strong><br />
camioanele pentru colectarea <strong>de</strong>seurilor isi <strong>de</strong>scarca incarcaturile. A<strong>de</strong>sea, <strong>de</strong>seurile sunt<br />
compactate, apoi sunt incarcate in vehicule mai mari (<strong>de</strong> obicei remorci <strong>de</strong> transfer) pentru<br />
transporturi grele catre locatia fina<strong>la</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare, <strong>de</strong> obicei o statie <strong>de</strong> compost).<br />
Intr-o statie <strong>de</strong> transfer nu se <strong>de</strong>poziteaza <strong>de</strong>seurile pe termen lung, compactarea si incarcarea<br />
<strong>de</strong>seurilor in camioanele mari <strong>de</strong> transport lung curier fiind realizata <strong>de</strong> obicei in cateva ore dupa<br />
<strong>de</strong>scarcare.<br />
Consi<strong>de</strong>ratii privind <strong>de</strong>cizia <strong>de</strong> implementare a statiilor <strong>de</strong> transfer in Ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Motivul principal pentru a utiliza o statie <strong>de</strong> transfer este reducerea costurilor <strong>de</strong> transport a<br />
<strong>de</strong>seurilor catre locatiile <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare. Compactarea incarcaturilor mici din camioanele <strong>de</strong><br />
colectare a <strong>de</strong>seurilor pentru a le transfera in unele mai mari in ve<strong>de</strong>rea transportului <strong>la</strong> distante<br />
mari conduce <strong>la</strong> reducerea costurilor <strong>de</strong>oarece echipele pierd mai putin timp cu <strong>de</strong>p<strong>la</strong>sarea catre si<br />
<strong>de</strong> <strong>la</strong> locatiile <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare, colectand astfel mai multe <strong>de</strong>seuri.<br />
De asemenea, astfel se reduc atat consumurile <strong>de</strong> combustibil cat si costurile <strong>de</strong> intretinere pentru<br />
flota <strong>de</strong> autovehicule, traficul se <strong>de</strong>scongestioneaza si emisiile poluante se reduc.<br />
Page 64 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
In plus, o statie <strong>de</strong> transfer ofera:<br />
Posibilitatea <strong>de</strong> a tria <strong>de</strong>seurile inainte <strong>de</strong> a fi prelucrate sau <strong>de</strong>pozitate.<br />
Flexibilitate in selectarea optiunilor privind <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor.<br />
Posibilitatea <strong>de</strong> a servi ca locatie <strong>la</strong> in<strong>de</strong>mana publicului <strong>la</strong>rg pentru categoriile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
ce nu sunt cuprinse in schema genera<strong>la</strong> <strong>de</strong> management (agabaritice, din <strong>de</strong>barasari <strong>de</strong><br />
spatii, etc.)<br />
La statiile <strong>de</strong> transfer, pe <strong>la</strong>nga activitatile <strong>de</strong> pregatire a <strong>de</strong>seului pentru transport <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul<br />
ecologic, lucratorii realizeaza si trierea primara a <strong>de</strong>seurilor prin i<strong>de</strong>ntificarea acelor categorii care<br />
nu se incadreaza in filierele <strong>de</strong> selectare, compostare sau <strong>de</strong>punere directa, <strong>de</strong> exemplu <strong>de</strong>seuri<br />
sau materii periculoase, anvelope, baterii auto sau substante cu potential infectios. Eliminarea<br />
<strong>de</strong>seurilor necorespunzatoare se face mai eficient <strong>la</strong> statiile <strong>de</strong> transfer <strong>de</strong>cat <strong>la</strong> locatia <strong>de</strong>pozitului<br />
ecologic.<br />
Analiza <strong>de</strong> optiuni<br />
Pentru statiile <strong>de</strong> transfer, doua optiuni pot fi luate in consi<strong>de</strong>rare.<br />
Optiunea 1: statie <strong>de</strong> transfer fara compactare (cu <strong>de</strong>scarcare in containere <strong>de</strong>schise).<br />
Optiunea 2: statie <strong>de</strong> transfer cu compactare<br />
Tabel 1.10-4: Analiza <strong>de</strong> optiuni pentru transferul <strong>de</strong>seurilor<br />
Optiuni 1. Fara compactare 2. Cu compactare<br />
ASPECTE TEHNICE<br />
Deseu transportat<br />
Toate tipurile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri municipale<br />
soli<strong>de</strong><br />
Toate, cu exceptia sticlei<br />
Constructii Simp<strong>la</strong> Complicata<br />
Probleme<br />
operare<br />
in<br />
Nu<br />
Da, cand nu exista electricitate<br />
Densitatea<br />
<strong>de</strong>seului<br />
transportat<br />
Containere<br />
transportate<br />
~ 0,2 to/m 3 0,55 – 0,65 to/m 3<br />
2 <strong>de</strong> aproximativ 7 tone fiecare ~14<br />
tone in total<br />
1 (compactat) <strong>de</strong> aproximativ 18 tone<br />
Page 65 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Optiuni 1. Fara compactare 2. Cu compactare<br />
Nota 1 2<br />
ASPECTE ECONOMICE (statie <strong>de</strong> transfer + transport)<br />
CAPEX (8%) +<br />
OPEX<br />
Pentru o ST <strong>de</strong> 17.000 tone/an si o<br />
distanta <strong>de</strong> 60 km: 16,3 €/To<br />
Pentru o ST <strong>de</strong> 45.000 tone/an si o<br />
distanta <strong>de</strong> 80 km: 13,3 €/To<br />
Pentru o ST <strong>de</strong> 17.000 tone/an si o<br />
distanta <strong>de</strong> 60 km: 16,6 €/To<br />
Pentru o ST <strong>de</strong> 45.000 tone/an si o<br />
distanta <strong>de</strong> 80 km: 11,4 €/To<br />
Comentarii<br />
Nota difera in functie <strong>de</strong> distanta si cantitatea transportata.<br />
Nota<br />
17.000 tpa/60 km<br />
45.000 tpa/80 km<br />
1<br />
2<br />
2<br />
1<br />
ASPECTE DE MEDIU<br />
Emisii Da, in timpul transportului Emisii mult mai reduse<br />
Nota 2 1<br />
Sursa: Analiza Consultantului<br />
Media fina<strong>la</strong> este <strong>de</strong>terminata luand in calcul notele <strong>de</strong> mai sus cu pon<strong>de</strong>rile urmatoare:<br />
- aspecte tehnice 25%<br />
- aspecte economice 50%<br />
- aspecte <strong>de</strong> mediu 25%<br />
Rezulta, astfel, urmatoarele note finale:<br />
Pentru o ST <strong>de</strong> 17.000 tone/an si o distanta <strong>de</strong> 60 km:<br />
‣ Optiunea 1: nota 1,25<br />
‣ Optiunea 2: nota 1,75<br />
Pentru o ST <strong>de</strong> 45.000 tone/an si o distanta <strong>de</strong> 80 km:<br />
‣ Optiunea 1: nota 1,75<br />
‣ Optiunea 2: nota 1,25<br />
Potrivit notelor finale, optiunile propuse sunt:<br />
Page 66 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
Total transfer costs (€/to)<br />
Total transfer costs (€/to)<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
- Pentru cantitati mari si/sau distante lungi <strong>de</strong> transfer, se recomanda o statie <strong>de</strong> transfer cu<br />
compactare (ST Ruginoasa)<br />
- Pentru cantitati si distante mici, se recomanda o statie <strong>de</strong> transfer fara compactare (ST Baltati).<br />
17.000 tpy Transfer Station<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
-<br />
w ithout compaction<br />
w ith compaction<br />
20 40 60 80 100 120 140<br />
Distance (km)<br />
30.000 tpy Transfer Station<br />
20<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
-<br />
w ithout compaction<br />
w ith compaction<br />
20 40 60 80 100 120 140<br />
Distance (km)<br />
Page 67 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
Total transfer costs (€/to)<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
45.000 tpy Transfer Station<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
-<br />
w ithout compaction<br />
w ith compaction<br />
20 40 60 80 100 120 140<br />
Distance (km)<br />
Figura 1.10-3: Depen<strong>de</strong>nta costurilor <strong>de</strong> transport <strong>de</strong> distanta si solutia <strong>de</strong> management<br />
Tipuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri acceptate<br />
La statia <strong>de</strong> transfer sunt acceptate urmatoarele tipuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri:<br />
Deseuri soli<strong>de</strong> municipale (DSM) si <strong>de</strong>seuri provenite din comert simi<strong>la</strong>re cu cele<br />
menajere - generate <strong>de</strong> gospodarii, intreprin<strong>de</strong>ri, institutii si firme prestatoare <strong>de</strong> servicii.<br />
DSM inclu<strong>de</strong> <strong>de</strong> obicei o gama <strong>la</strong>rga <strong>de</strong> materiale inclusiv PET-uri <strong>de</strong> unica folosinta,<br />
amba<strong>la</strong>je, <strong>de</strong>seuri alimentare si macu<strong>la</strong>tura. DSM includ un amestec <strong>de</strong> materii usor<br />
alterabile si nealterabile.<br />
Prin implementarea colectarii selective se pot aduce separat <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> transfer cele doua<br />
fractii.<br />
Fractiile vor fi mentinute separate si pe parcursul transportului lung curier, fractia <strong>de</strong>seuri<br />
recic<strong>la</strong>bile fiind <strong>de</strong>stinta procesarii pe linii <strong>de</strong> selectare, fractia <strong>de</strong>seuri menajere fiind<br />
<strong>de</strong>stinata compostarii iar fractia <strong>de</strong>seuri mixte fiind <strong>de</strong>stinata <strong>de</strong>pozitarii directe.<br />
Deseuri vegetale provenite din parcuri si gradini – includ, <strong>de</strong> obicei, frunze, resturi <strong>de</strong><br />
iarba, crengi si tufisuri. Deseurile sunt sortate astfel incat sa poata fi tratate prin tehnica <strong>de</strong><br />
compostare sau pot fi dirijate direct <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitare fina<strong>la</strong>.<br />
Deseuri din amba<strong>la</strong>je - se colecteaza direct <strong>de</strong> <strong>la</strong> popu<strong>la</strong>tie sau agenti economici (pe<br />
filiere diferite <strong>de</strong> colectarea <strong>de</strong>seului municipal) si includ materii care pot fi reprocesate<br />
pentru introducerea in procesul <strong>de</strong> fabricatie a unor noi produse. Printre materiile recic<strong>la</strong>bile<br />
obisnuite se numara hartia, hartia pentru ziare, metalele feroase, p<strong>la</strong>sticul, recipientele din<br />
stic<strong>la</strong> si cutiile <strong>de</strong> aluminiu.<br />
Deseuri provenite din sortarea <strong>de</strong>seurilor menajere colectate separat in cadrul pubelei<br />
„<strong>de</strong>seuri recic<strong>la</strong>bile‖.<br />
Page 68 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Deseuri provenite din curatenia strada<strong>la</strong> - colectate separat, <strong>de</strong>stinate <strong>de</strong>pozitarii directe<br />
in cadrul <strong>de</strong>pozitului central <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri.<br />
La statia <strong>de</strong> transfer nu sunt acceptate urmatoarele tipuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri:<br />
Reziduuri rezultate din constructii si <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>ri (C&D) <strong>de</strong> c<strong>la</strong>diri, drumuri si altele. De<br />
obicei este vorba <strong>de</strong> beton, caramida, lemn, zidarie, materiale pentru acoperis, ghips,<br />
mortar, metale si trunchiuri <strong>de</strong> lemn. Deseurile C&D vor fi transportate direct <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul<br />
ecologic <strong>de</strong>oarece pe <strong>de</strong> o parte genereaza probleme <strong>de</strong> transport (in special in cazul<br />
camioanelor dotate cu dispozitive speciale datorita <strong>de</strong>nsitatii mari a <strong>de</strong>seurilor) iar pe <strong>de</strong><br />
alta parte datorita posibilitatii <strong>de</strong> utilizare ca strat <strong>de</strong> acoperire zilnica <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul ecologic.<br />
Deseurile periculoase sau speciale (DPS) includ materii periculoase generate <strong>de</strong> spitale,<br />
cabinete <strong>de</strong>ntare, alte unitati medicale precum si materiile speciale <strong>de</strong> uz domestic precum<br />
produsele <strong>de</strong> curatare, pestici<strong>de</strong>, erbici<strong>de</strong>, reziduuri provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> automobile precum ulei<br />
<strong>de</strong> motor, lichid <strong>de</strong> frana, antigel si vopsea. Pentru fiecare categorie se ofera o filiera<br />
specifica <strong>de</strong> tratare in conformitate cu cerintele legale specifice fiecarei categorii in parte.<br />
1.10.11 Recic<strong>la</strong>rea si recuperarea <strong>de</strong>seurilor din amba<strong>la</strong>je<br />
Sortarea recic<strong>la</strong>bilelor reprezinta o etapa tehnologica esentia<strong>la</strong> a procesului <strong>de</strong> tratare ecologica a<br />
<strong>de</strong>seurilor in cadrul schemei <strong>de</strong> management <strong>la</strong> nivel ju<strong>de</strong>tean.<br />
Pentru a <strong>de</strong>fini un sistem <strong>de</strong> sortare trebuiesc <strong>de</strong>finite cateva caracteristici generale cum ar fi:<br />
distributia zona<strong>la</strong> a liniilor <strong>de</strong> sortare;<br />
tipul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu prelucrat;<br />
gradul <strong>de</strong> automatizare a sortarii.<br />
Analizand aceste aspecte au rezultat urmatoarele:<br />
distributia zona<strong>la</strong> a liniilor <strong>de</strong> sortare poate avea trei variante <strong>de</strong> baza:<br />
‣ dotarea fiecarei statii <strong>de</strong> transfer cu linie <strong>de</strong> sortare;<br />
‣ dotarea cu linie <strong>de</strong> sortare numai a p<strong>la</strong>tformei tehnologice a <strong>de</strong>pozitului ju<strong>de</strong>tean;<br />
‣ dotarea cu linie <strong>de</strong> sortare a unor statii <strong>de</strong> transfer si a p<strong>la</strong>tformei tehnologice a<br />
<strong>de</strong>pozitului ju<strong>de</strong>tean.<br />
Din variantele enumerate se evi<strong>de</strong>ntiaza varianta <strong>de</strong> dotare cu linie <strong>de</strong> sortare a unor statii <strong>de</strong><br />
transfer si a p<strong>la</strong>tformei tehnologice a <strong>de</strong>pozitului central.<br />
Statiile <strong>de</strong> transfer care vor fi dotate cu linii <strong>de</strong> sortare trebuie sa in<strong>de</strong>plineasca un numar <strong>de</strong><br />
conditii:<br />
sa <strong>de</strong>serveasca o popu<strong>la</strong>tie <strong>de</strong> minim 30.000 locuitori;<br />
zona <strong>de</strong>servita sa genereze un flux total <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri menajere si asimi<strong>la</strong>bile <strong>de</strong> minimum<br />
10.000 to/an;<br />
sa primeasca un flux total <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri recic<strong>la</strong>bile (colectate selectiv) <strong>de</strong> minimum 3.000<br />
to/an;<br />
sa fie amp<strong>la</strong>sate in apropierea unor drumuri usor circu<strong>la</strong>bile pentru a permite preluarea<br />
fractiilor sortate <strong>de</strong> catre recic<strong>la</strong>tori;<br />
sa existe in apropierea statiei industrii recic<strong>la</strong>toare sau agenti recic<strong>la</strong>tori interesati.<br />
Tipul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu prelucrat poate fi:<br />
mixt;<br />
fractie recic<strong>la</strong>bi<strong>la</strong>;<br />
Page 69 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
fractie bio<strong>de</strong>gradabi<strong>la</strong>.<br />
Din cele trei tipuri se va prelucra prin sortare numai <strong>de</strong>seul recic<strong>la</strong>bil pentru obtinere <strong>de</strong> fractii<br />
recic<strong>la</strong>bile (hartie, carton, PET, p<strong>la</strong>stic, metale feroase, metale neferoase, stic<strong>la</strong>, lemn), <strong>de</strong>seul<br />
recic<strong>la</strong>bil rezulta din colecta selectiva, asa cum a fost prezentat mai sus.<br />
Motivatia acestei <strong>de</strong>cizii este data <strong>de</strong>:<br />
aspectul social inacceptabil implicat <strong>de</strong> selectarea <strong>de</strong> tip recic<strong>la</strong>re din <strong>de</strong>seul bio<strong>de</strong>gradabil<br />
sau mixt, datorita insalubritatii excesive a acestei activitati (a nu se confunda cu activitatea<br />
<strong>de</strong> triere a materiei compostabile, aceasta activitate are cu totul alte caracteristici);<br />
calitatea insuficienta a materiei din fractiile recic<strong>la</strong>bile datorita ―contaminarii‖ cu material<br />
biologic putrescibil, umiditate si fractie fina.<br />
gradul <strong>de</strong> automatizare a sortarii; dupa acest criteriu, insta<strong>la</strong>tiile se pot c<strong>la</strong>sifica astfel:<br />
‣ insta<strong>la</strong>tii cu grad minim <strong>de</strong> mecanizare, un<strong>de</strong> activitatile <strong>de</strong> incarcare, transport,<br />
sortare si prelucrare a fractiilor selectate se realizeaza prepon<strong>de</strong>rent manual; insta<strong>la</strong>tia<br />
se preteaza pentru productivitati mici (<strong>de</strong>bite <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri recic<strong>la</strong>bile prelucrate <strong>de</strong> maxim<br />
800 – 1.000 to/an); in aceste insta<strong>la</strong>tii se realizeaza manual sortarea tuturor fractiilor,<br />
transportul fractiilor sortate (inclusiv a refuzului <strong>de</strong> sortare) <strong>la</strong> insta<strong>la</strong>tiile <strong>de</strong> balotare<br />
(daca exista) sau <strong>la</strong> eliminare si <strong>de</strong> asemenea transportul balotilor se realizeaza cu<br />
carucioare impinse manual;<br />
‣ insta<strong>la</strong>tii cu grad mediu <strong>de</strong> mecanizare un<strong>de</strong> activitatile <strong>de</strong> incarcare, transport,<br />
sortare si prelucrare a fractiilor selectate se realizeaza partial mecanic si partial manual;<br />
insta<strong>la</strong>tia se preteaza pentru productivitati medii (<strong>de</strong>bite <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri recic<strong>la</strong>bile prelucrate<br />
cuprinse intre 1.000 si 30.000 to/an)<br />
alimentarea liniei <strong>de</strong> sortare se face automat cu mijloace mecanizate<br />
(buncar cu snec alimentator, banda transportoare, prelucrare mecanica<br />
primara <strong>de</strong>seu <strong>de</strong> tip sortare granulometrica);<br />
se realizeaza manual sortarea fractiilor <strong>de</strong> hartie, carton, PET, p<strong>la</strong>stic,<br />
stic<strong>la</strong>, lemn;<br />
se realizeaza mecanizat separarea metalelor feroase si a metalelor<br />
neferoase (banda magnetica sau electro-magnetica <strong>de</strong> <strong>de</strong>ferare cu<br />
<strong>de</strong>scarcare directa in container, agregat <strong>de</strong> separare automata cu curent<br />
Eddy sau jet <strong>de</strong> aer comprimat)<br />
transportul fractiilor sortate <strong>la</strong> insta<strong>la</strong>tiile <strong>de</strong> balotare se realizeaza manual<br />
cu containere impinse <strong>de</strong> oameni;<br />
se realizeaza balotarea tuturor fractiilor prin utilizarea <strong>de</strong> masini <strong>de</strong><br />
balotare semi-automate (incarcarea manua<strong>la</strong> si <strong>de</strong>scarcarea automata) cu<br />
legarea balotilor si masini <strong>de</strong> prelucrare primara a unor fractii (sfaramator<br />
<strong>de</strong> stic<strong>la</strong>, gauritor <strong>de</strong> PET-uri, etc.);<br />
transportul refuzului <strong>de</strong> sortare <strong>la</strong> insta<strong>la</strong>tiile <strong>de</strong> compactare in containere<br />
se realizeaza mecanizat cu benzi transportoare;<br />
transportul balotilor si a containerelor <strong>de</strong> refuz compactat se realizeaza<br />
mecanizat<br />
‣ insta<strong>la</strong>tii cu grad mare <strong>de</strong> mecanizare si automatizare un<strong>de</strong> activitatile <strong>de</strong> incarcare,<br />
transport, sortare si prelucrare a fractiilor selectate se realizeaza prepon<strong>de</strong>rent<br />
mecanic, procesele fiind conduse <strong>de</strong> o centra<strong>la</strong> <strong>de</strong> automatizare; insta<strong>la</strong>tia se preteaza<br />
pentru productivitati foarte mari (<strong>de</strong>bite <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri recic<strong>la</strong>bile prelucrate <strong>de</strong> peste<br />
30.000 to/an) si nu separa <strong>de</strong>cat fractiile: hartie + carton, p<strong>la</strong>stic + PET, metale feroase<br />
si metale neferoase; gradul <strong>de</strong> reusita a selectarii, <strong>de</strong>finit ca raport dintre masa <strong>de</strong><br />
material selectat si masa cuprinsa in <strong>de</strong>seul primar, este mai scazut <strong>de</strong>cat <strong>la</strong> insta<strong>la</strong>tiile<br />
cu grad mediu <strong>de</strong> mecanizare; costurile <strong>de</strong> realizare si exploatare sunt mari.<br />
Page 70 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
1.10.12 Tratarea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile<br />
Situatia existenta<br />
Un proiect privind infiintarea unei statii <strong>de</strong> compostare (nu statie <strong>de</strong> tratare mecanica-biologica) cu<br />
o capacitate <strong>de</strong> 10.000 <strong>de</strong> tone pe an este in curs <strong>de</strong> implementare in incinta <strong>de</strong>pozitului conform<br />
<strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora, proiect finantat prin Grant Guvernamental, dar pentru care finantarea a fost<br />
suspendata.<br />
Aceasta statie <strong>de</strong> compost va prelucra doar <strong>de</strong>seurile bio<strong>de</strong>gradabile colectate separat din<br />
Municipiul Iasi – fractia bio<strong>de</strong>gradabi<strong>la</strong> din <strong>de</strong>seurile din aprcuri, gradini si piete. Pana in prezent,<br />
doar o parte a constructiei a fost finantata.<br />
Obiective si tinte<br />
La nivel <strong>de</strong> obiective nationale, pana in anul 2013 cantitatea anua<strong>la</strong> a <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile<br />
<strong>de</strong>pozitate se va reduce pana <strong>la</strong> 50% din cantitatea inregistrata in 1995 si <strong>la</strong> 35% pana in 2016.<br />
Devierea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile care ar trebui sa ajunga <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
din zona proiectului, catre alte facilitati <strong>de</strong> tratare (statii <strong>de</strong> compostare sau statii <strong>de</strong><br />
sortare si apoi recic<strong>la</strong>re):<br />
- 107.068 tone <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu trebuie <strong>de</strong>viate <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitare in anul 2013;<br />
- 134.847 tone <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu trebuie <strong>de</strong>viate <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitare in anul 2016;<br />
Devierea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitare se va realiza prin sortarea si recic<strong>la</strong>rea<br />
<strong>de</strong>seurilor din hartie si carton si prin compostarea fractiei organice a <strong>de</strong>seurilor municipale si prin<br />
implementarae compostarii individuale in unele zone rurale.<br />
Sistemul <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor din ju<strong>de</strong>tul Iasi trebuie sa asigure o capacitate <strong>de</strong><br />
tratare mecano-biologica <strong>de</strong> 107.068 tone/an, pentru a se putea atinge tinta privind <strong>de</strong>vierea<br />
<strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitare, aferenta anului 2013.<br />
Tinta privind <strong>de</strong>vierea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitare aferenta anului 2013 va fi atinsa<br />
prin tratarea biologica a <strong>de</strong>seurilor:<br />
In sistem centralizat: in statia MBT propusa <strong>la</strong> Tutora, 55.000 tone <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
bio<strong>de</strong>gradabile vor fi <strong>de</strong>viate <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitare<br />
Compostare in sistem centralizat: 10.000 tone in facilitatea <strong>de</strong> compost existenta <strong>la</strong> Tutora;<br />
Compostarea individua<strong>la</strong> in 25% din gospodariile rurale (50% din <strong>de</strong>seurile menajere<br />
bio<strong>de</strong>gradabile vor fi compostate): 5.000 tone/an;<br />
recic<strong>la</strong>rea si valorificarea hartiei: 24.170 tone/an;<br />
recic<strong>la</strong>rea si valorificarea lemnului: 13.209 tone/an.<br />
Analiza <strong>de</strong> optiuni<br />
După interesul iniţial pentru compostarea DSM, se pare că a fost o reticenta pentru producerea<br />
unui produs final <strong>de</strong> tip compost, din cauza incertitudinilor cu privire <strong>la</strong> piaţa economică pentru<br />
aceast material. Cu toate acestea, <strong>de</strong>şi în general se cre<strong>de</strong> că composturilor din materiale<br />
separate <strong>la</strong> sursă sunt susceptibile a produce compost <strong>de</strong> calitate superioară, ramane totusi un<br />
Page 71 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
interes in compostarea <strong>de</strong>seurilor separate mecanic, ca parte a unui proces <strong>de</strong> tratare mecanobiologica.<br />
Caracteristicile fizice, chimice şi biologice a <strong>de</strong>seurilor separate mecanic variază <strong>de</strong> <strong>la</strong> o statie <strong>la</strong><br />
statie, cu materie rezidua<strong>la</strong> inerta şi conţinutul <strong>de</strong> metale rămase în compostul rafinat în gra<strong>de</strong><br />
diferite. Există dovezi că compostul <strong>de</strong> cea mai bună calitate produs din separarea mecanica a<br />
DMS este simi<strong>la</strong>r in continut cu compostul <strong>de</strong> s<strong>la</strong>ba calitate produs din DMS separate <strong>la</strong> sursa.<br />
Beneficiul compostului rezultă din materia sa organică şi conţinutul sau <strong>de</strong> nutrienţi. Îngrijorarea cu<br />
privire <strong>la</strong> nivelul <strong>de</strong> microelemente şi materiale inerte au limitat utilizarea compostului obţinut din<br />
DMS separate mecanic. O preocupare actua<strong>la</strong> o reprezinta nivelul posibil ridicat <strong>de</strong> compusi<br />
organici toxici, pentru care in prezent exista limite.Principalele opţiuni tehnice pentru tratarea DBM<br />
(<strong>de</strong>şeurilor bio<strong>de</strong>gradabile municipale) sunt prezentate mai jos:<br />
A. Compostare si fermentarea anaeroba (FA) a <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile separate <strong>la</strong> sursa<br />
In scopul obtinerii <strong>de</strong> compost din <strong>de</strong>seurile bio<strong>de</strong>gradabile, unul din procesele urmatoare poate fi<br />
aplicat:<br />
• Compostare<br />
o<br />
o<br />
In gramezi, pe p<strong>la</strong>tforme in aer liber<br />
In hale/spatii inchise<br />
• Conteinere/celule<br />
• Tambururi rotative<br />
• Tuneluri/culoare<br />
• Braz<strong>de</strong><br />
• Fermentare anaeroba<br />
O evaluara a acestor meto<strong>de</strong> este prezentata in cele ce urmeaza:<br />
Page 72 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Figura 1.10-4: Analiza <strong>de</strong> optiuni – Compostare si Fermentare Anaeroba<br />
Page 73 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
B. Statii <strong>de</strong> tratare mecano-biologice (MBT)<br />
MBT este un termen generic pentru un mare numar <strong>de</strong> procese ce prespun tratarea <strong>de</strong>seurilor<br />
municipale in 2 etape: una mecanica (in care se sorteaza/elimina anumite componente ale<br />
<strong>de</strong>seului – prin sortare sau cernere) si una biologica (compostare, <strong>de</strong>scompunere biologica sau<br />
fermentare anaeroba).<br />
Statiile MBT genereaza diverse produse, in functie <strong>de</strong> procesul utilizat: compost, biogaz,<br />
combustibil <strong>de</strong>rivat din <strong>de</strong>seuri (RDF), <strong>de</strong>seu biostabilizat, etc.<br />
Proce<strong>de</strong>ul MBT a fost <strong>de</strong>zvoltat in mai multe tari din Europa, in principal datorita directivei<br />
europene in ceea ce priveste <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile precum si a cresterii continue<br />
a <strong>de</strong>zaprobarii <strong>de</strong> catre popu<strong>la</strong>tie a tehnologiilor <strong>de</strong> incinerare.<br />
Tratarea mecanica<br />
Are ca scop separarea <strong>de</strong>seurilor in componente folositoare si/sau in fractii a<strong>de</strong>cvate tratarii<br />
biologice.<br />
Tratarea mecanica are urmatoare scopuri:<br />
- Sortare<br />
- Separarea fractiei cu capacitate calorica ridicata pentru a fi folosita ca si<br />
combustibil <strong>de</strong>rivat din <strong>de</strong>seuri<br />
- Separarea fractiei metalice prin intermediu unui separator magnetic<br />
- Dezintegrarea si omogenizarea <strong>de</strong>seului ce va urma tratarea biologica<br />
Tratarea biologica<br />
Descompunerea biologica transforma fractia bio<strong>de</strong>gradabi<strong>la</strong> intr-un compus <strong>de</strong> tip compost sau/si<br />
biogaz sau/si <strong>de</strong>seu bio-stabilizat ce poate fi <strong>de</strong>pozitat.<br />
Descompunerea biologica poate fi realizata printr-una din meto<strong>de</strong>le prezentate in capitolul 7.4.2.1.<br />
Utilizare MBT-urilor<br />
Statiile MBT, ca si alte meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> tratare a <strong>de</strong>seurilor reziduale (piroliza, gazeificare, bioreactoare)<br />
vizeaza reducerea cantitatilor <strong>de</strong>pozitate precum si cresterea ratelor <strong>de</strong> recic<strong>la</strong>re. (Greenpeace<br />
Environmental Trust, 2003).<br />
Tipul statiilor MBT variaza in functie <strong>de</strong> 2 factori principali:<br />
- tipul <strong>de</strong>seului ce se proceseaza (<strong>de</strong>seuri reziduale, <strong>de</strong>seuri amestecate cu namolul <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
statiile <strong>de</strong> epurare)<br />
- utilizarea <strong>de</strong>seului tratat (<strong>de</strong>pozitare, tratare termica).<br />
Produse finite ale MBT-urilor<br />
In functie <strong>de</strong> tipul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu procesat si <strong>de</strong> procesul ales, statiile MBT permit valorificarea fractiilor<br />
recic<strong>la</strong>bile si obtinerea fractiilor cu capacitate calorica mare (ce pot fi utilizate ca si combustibil<br />
<strong>de</strong>rivat din <strong>de</strong>seuri – RDF), biogaz si/sau compost si/sau <strong>de</strong>seu biostabilizat.<br />
Page 74 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Tabel 1.10-5: Variante <strong>de</strong> utilizare a produselor rezultate in urma tratarii <strong>de</strong>seurilor in statiile<br />
MBT<br />
Produs finit MBT<br />
Produs <strong>de</strong> tip<br />
compost (CLO)<br />
Meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> utilizare<br />
Fertilizator; pe terenuri contaminate, inchi<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> mine, cariere, etc.<br />
Combustibil <strong>de</strong>rivat<br />
din <strong>de</strong>seuri (RDF)<br />
Combustibil complementar pentru centrale electro-termice, cuptoare ale<br />
fabricilor <strong>de</strong> ciment, incineratore speciale.<br />
Biogaz<br />
Deseu stabilizat<br />
Genereaza electricitate, in amestec cu alte gaze.<br />
Depozitare.<br />
O comparative a divereselor tipuri <strong>de</strong> statii MBT este realizata in tabelul <strong>de</strong> mai jos:<br />
• MBT cu pretratarea <strong>de</strong>seului inainte <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare (biostabilizare)<br />
• MBT cu generare <strong>de</strong> combustibil <strong>de</strong>rivat din <strong>de</strong>seuri (RDF)<br />
• MBT cu pretratarea <strong>de</strong>seului in scopul incinerarii<br />
Page 75 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Figura 1.10-5: Analiza <strong>de</strong> optiuni privind tratarea mecano biologica<br />
Page 76 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
C. Tratamentul termic<br />
O analiză mai <strong>de</strong>taliată a diferitelor tipuri <strong>de</strong> tratament termic nu este necesară <strong>de</strong>oarece pentru<br />
toate tipurile <strong>de</strong> tratament termic costurile (atât <strong>de</strong> investiţii şi cheltuielile <strong>de</strong> funcţionare) sunt foarte<br />
mari, <strong>de</strong> obicei mai mult <strong>de</strong> 120 € / an pentru o statie <strong>de</strong> 100.000 tone/an.<br />
În acest caz, pentru ju<strong>de</strong>ţul Iaşi, acest tip <strong>de</strong> insta<strong>la</strong>ţie nu este sustenabilă şi nu este recomandată.<br />
D. Compostarea individua<strong>la</strong><br />
Pentru reducerea cantitatilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri bio<strong>de</strong>gradabile <strong>de</strong>pozitate, o masura simp<strong>la</strong> este cea <strong>de</strong><br />
compostare individua<strong>la</strong> in gospodarie, in recipiente speciale.<br />
Acest tip <strong>de</strong> compostare este recomandat in zonele rurale un<strong>de</strong>, intr-un fel sau altul, exista un<br />
sistem <strong>de</strong> compostare, insa necontro<strong>la</strong>t.<br />
Compostarea individua<strong>la</strong> se poate face in modul cel mai simplu, fara costuri importante, <strong>la</strong> scara<br />
mica, in curtea proprie, cat mai <strong>de</strong>parte <strong>de</strong> zona locuita. In acest caz vor fi compostate <strong>de</strong>seurile<br />
verzi din gradina, livada si <strong>de</strong>seurile bio<strong>de</strong>gradabile din bucatarie (coji <strong>de</strong> cartofi, frunze <strong>de</strong> varza,<br />
resturi <strong>de</strong> fructe si legume, etc.). Se vor evita carnea si oasele care emana un miros fetid si, in<br />
plus, atrag sobo<strong>la</strong>ni si alte rozatoare.<br />
In cadrul acestui proiect s-a consi<strong>de</strong>rat in anul 2013 ca se va composta aproximativ 50% din fractia<br />
bio<strong>de</strong>gradabi<strong>la</strong> a <strong>de</strong>seurilor menajere generate <strong>de</strong> 25% din gospodariile rurale, aproximativ 4.669<br />
tone. Astfel, pentru 25% din gospodariile rurale din ju<strong>de</strong>tul Iasi va fi prevazut cate un recipient <strong>de</strong><br />
compostare individua<strong>la</strong> <strong>de</strong> 280 litri.<br />
Tabel 1.10-6: Analiza <strong>de</strong> optiuni: compostare individua<strong>la</strong> vs. compostare centralizata<br />
Optiuni Compostare individua<strong>la</strong> Compostare <strong>la</strong> statiile<br />
Cost investitional 130.361*10 € = 1.303.610 € 0<br />
Costuri colectare 0<br />
Costuri <strong>de</strong> operare 0<br />
=0,2 €/to-km * 40 km * 19.613<br />
tone/an * 12 ani = 1.882.848 €<br />
11,5 €/to * 19.613 tone * 12 ani =<br />
2.706.594 €<br />
TOTAL 1.303.610 € 4.589.442 €<br />
Sursa: Analiza Consultantului<br />
Analizand cele doua optiuni prezentate mai sus, se observa avantajul compostarii individuale,<br />
respectiv costuri mult mai mici <strong>de</strong>cat in cazul compostarii in sistem centralizat in cadrul statiei <strong>de</strong><br />
compost. Totusi, exista restrictii in ceea ce priveste tipul <strong>de</strong>seurilor ce pot fi compostate individual,<br />
dupa cum s-a prezentat mai sus.<br />
Conform estimarilor Consultantului, s-a stabilit o cantitate <strong>de</strong> maxim 50% din <strong>de</strong>seurile menajere<br />
bio<strong>de</strong>gradabile ce pot fi compostate in gospodarii, restul fiind reprezentate <strong>de</strong> carne, oase, resturi<br />
alimentare necompostabile, cenusa, tutun, mucuri <strong>de</strong> tigara, guma <strong>de</strong> mestecat, <strong>de</strong>seuri<br />
necompatibile cu compostarea individua<strong>la</strong> in gospodarii.<br />
Rezultatul analizei <strong>de</strong> optiuni<br />
Analiza <strong>de</strong> optiuni privind compostarea a condus <strong>la</strong> recomandarea compostarii in tunel, pentru o<br />
capacitate <strong>de</strong> 76.000 tone/an.<br />
In ace<strong>la</strong>si sens, tratarea mecano-biologica cu pre-tratarea <strong>de</strong>seurilor inaintea <strong>de</strong>pozitarii este<br />
castigatoare in ambele cazuri: cu sau fara faza <strong>de</strong> maturare pentru tratarea biologica.<br />
Page 77 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
Alegerea se realizeaza în funcţie <strong>de</strong> ţintă şi <strong>de</strong> reglementările in vigoare.<br />
O comparaţie între compostare şi tratarea mecano-biologică este prezentată în tabelul <strong>de</strong> mai jos:<br />
Tabel 1.10-7: Compostare vs tratare mecano-biologica<br />
Parametru Compostare MBT inainte <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare<br />
Tipul <strong>de</strong>seului<br />
DBM (Deseu bio<strong>de</strong>gradabil<br />
municipal)<br />
DMS (<strong>de</strong>seu municipal solid)<br />
Iesire Compost Deseu biostabilizat<br />
Piata pentru iesiri<br />
Flexibilitate (in schimbarea<br />
compozitiei <strong>de</strong>seurilor)<br />
Suprafata necesara<br />
Costuri <strong>de</strong> investitie si<br />
operare<br />
Costuri pentur coelctarea<br />
separata<br />
Costuri totale (colectare si<br />
tratare)<br />
Difici<strong>la</strong> <strong>de</strong> gasit pentru cantitati<br />
mari<br />
Medie<br />
Mai mare <strong>de</strong>cat in cazul MBT<br />
Mai mici <strong>de</strong>cat in cazul MBT<br />
Da<br />
Simi<strong>la</strong>re<br />
Nu este necesara<br />
Ridicata<br />
Mai mica <strong>de</strong>cat in cazul<br />
compostarii<br />
Mai mari <strong>de</strong>cat in cazul<br />
compostarii<br />
Nu<br />
Din tabelul <strong>de</strong> mai sus, se iau in consi<strong>de</strong>rare urmatoarele aspecte:<br />
‣ Dificultatea <strong>de</strong> a găsi o piaţă pentru cantitatea mare <strong>de</strong> compost rezultat,<br />
‣ Necesitatea coelctarii separate a <strong>de</strong>şeurilor bio<strong>de</strong>gradabile şi <strong>de</strong>şeurilor reziduale pentru<br />
obtinerea unui compost <strong>de</strong> bună calitate;<br />
‣ Faptul că un MBT este mai flexibil în ceea ce priveşte intrările şi, <strong>de</strong> asemenea, poate fi<br />
foarte uşor transformat într-o insta<strong>la</strong>ţie <strong>de</strong> compost (cel puţin parţial);<br />
‣ Costurile totale pentru colectare, transport şi tratament, care sunt mai mult sau mai puţin<br />
aceleaşi.<br />
În cazul ju<strong>de</strong>ţului Iaşi este recomandat să se colecteze <strong>de</strong>şeurile bio<strong>de</strong>gradabile şi reziduale întrun<br />
singur recipient şi tratarea într-o insta<strong>la</strong>ţie MBT.<br />
Aceste <strong>de</strong>şeuri aşa-numitele reziduale, care conţin fracţia bio<strong>de</strong>gradabilă în principal, vor fi tratate<br />
într-o insta<strong>la</strong>ţie MBT, având în 2 faze <strong>de</strong> tratare biologica: compostare in tuneluri si o faza <strong>de</strong><br />
maturare.<br />
1.10.13 Optiuni privind inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconforme<br />
La nivelul ju<strong>de</strong>tului Iasi, exista un numar <strong>de</strong> 4 <strong>de</strong>pozite urbane neconforme <strong>la</strong> Tutora, Pascani -<br />
Valea Seaca, Har<strong>la</strong>u, Targu Frumos – Adancata si Tomesti, si un numar <strong>de</strong> 420 <strong>de</strong> p<strong>la</strong>tforme<br />
Page 78 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR IN JUDETUL IASI<br />
neecologice <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri in mediul rural.<br />
Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor rurale nu face parte din prezentul proiect, <strong>de</strong>oarece a fost realizata si<br />
finantata <strong>de</strong> catre fiecare unitate administrativ-teritoria<strong>la</strong> <strong>de</strong> pe raza ju<strong>de</strong>tului Iasi, intreaga<br />
operatiune fiind finalizata <strong>la</strong> sfarsitul lunii Iulie 2009.<br />
Depozitul neconform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tomesti si-a sistat activitatea in iulie 2009 si urmeaza sa fie inchis in<br />
urmatoarea perioada, existand <strong>de</strong>ja un proiect in acest sens avand ca sursa <strong>de</strong> finantare Primaria<br />
Iasi si Ministerul Mediului. Insa din lipsa <strong>de</strong> fonduri nu s-au inceput lucrarile <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re.<br />
Depozite urbane neconforme <strong>de</strong> <strong>la</strong> Pascani-Valea Seaca si Har<strong>la</strong>u si-au sistat activitatea in anul<br />
2009 si <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>la</strong> Targu Frumos-Adancata care are termen <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re 16 iulie 2012.<br />
Datorita conditiilor <strong>de</strong> amp<strong>la</strong>sament, <strong>de</strong>pozitele nu pot fi conformate, motiv pentru care trebuie<br />
respectata data <strong>de</strong> sistare a <strong>de</strong>pozitarii conform HG nr. 349/2005, iar inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor trebuie<br />
efectuata conform Normativului tehnic privind <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor aprobat prin Ordinul<br />
757/2004.<br />
1.10.14 Verificarea compatibilitatii optiunilor alese in sistemul <strong>de</strong> management<br />
integrat al <strong>de</strong>seurilor<br />
Asa cum a fost <strong>de</strong>scris anterior, sistemul propus <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor acopera toate<br />
aspectele <strong>de</strong> management necesare pentru gestionarea <strong>de</strong>seurilor municipale generate in Ju<strong>de</strong>tul<br />
Iasi. Sistemul propus acopera tot ciclul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor, respectiv:<br />
colectare si transport;<br />
transfer;<br />
tratament biologic al fractiei bio<strong>de</strong>gradabile;<br />
recic<strong>la</strong>rea si reutilizarea fractiilor recuperabile;<br />
<strong>de</strong>pozitarea conforma a <strong>de</strong>seurilor ramase dupa sortare, tratare si a celor mixte care nu<br />
au fost colectate separat.<br />
Toate activitatile subordonate se bazeaza pe schema <strong>de</strong> colectare aleasa si anume colectare<br />
selectiva. In functie <strong>de</strong> sistemul <strong>de</strong> colectare, statia <strong>de</strong> sortate care va fi construita va separa<br />
diferitele tipuri <strong>de</strong> recic<strong>la</strong>bile (metal, stic<strong>la</strong>, p<strong>la</strong>stic si hartie/carton) pentru a permite utilizarea lor <strong>de</strong><br />
catre companiile <strong>de</strong> recic<strong>la</strong>re.<br />
In mod simi<strong>la</strong>r, statia <strong>de</strong> <strong>de</strong> tratare biologica simp<strong>la</strong> va trata fractia bio<strong>de</strong>gradabi<strong>la</strong> a <strong>de</strong>seurilor,<br />
care este colectata separat in pube<strong>la</strong> pentru <strong>de</strong>seuri reziduale, pentru a minimiza cantitatile <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri bio<strong>de</strong>gradabile care ajung in <strong>de</strong>pozit. Outputul rezultat <strong>de</strong> <strong>la</strong> facilitatea TMB este<br />
reprezentat <strong>de</strong> materialul biostabilizat – compost. Acesta va fi utilizat pentru realizarea acoperirilor<br />
zilnice <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul conform.<br />
Se estimeaza ca in primii ani <strong>de</strong> functionare, impuritatile din pube<strong>la</strong> pentru <strong>de</strong>seuri bio<strong>de</strong>gradabile<br />
vor fi mari, <strong>de</strong>ci statia va opera ca o unitate <strong>de</strong> tratare simp<strong>la</strong>. In mod treptat insa, dupa ce<br />
implicarea publicului se va imbunatati, pentru ca va creste gradul <strong>de</strong> educare a publicului si acesta<br />
va <strong>de</strong>veni si mai familiar cu sistemul, va creste si calitatea compostului, putandu-se i<strong>de</strong>ntifica solutii<br />
pentru valorificarea in agricultura.<br />
Sistemele propuse sunt absolut compatibile intre ele si <strong>de</strong> fapt eficienta crescuta a sistemului <strong>de</strong><br />
colectare selectiva va rezulta in optimizarea operatiei <strong>de</strong> sortare, a statiei <strong>de</strong> compostare si<br />
maximizarea utilizarii produselor secundare. Colectarea separata conduce <strong>la</strong>:<br />
Imbunatatirea calitatii recic<strong>la</strong>bilelor, care contin mai putine impuritati;<br />
Imbunatatirea calitatii compostului, care contin cantitati reduse <strong>de</strong> materiale nedorite (stic<strong>la</strong>,<br />
metal, etc).<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re cele <strong>de</strong> mai sus, se poate observa ca fiecare componenta a sistemului integrat<br />
este in core<strong>la</strong>re perfecta cu activitatile care urmeaza, in ve<strong>de</strong>rea maximizarii eficientei costului si a<br />
beneficiilor <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> ale sistemului.<br />
Page 79 of 246<br />
Consultant – ROMAIR CONSULTING / STUDIU DE FEZABILITATE
2. PROCESE TEHNOLOGICE<br />
2.1 PROCESE TEHNOLOGICE DE PRODUCTIE<br />
2.1.1 Statii <strong>de</strong> transfer<br />
Prin proiectul “Sistem <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi” sunt<br />
prevazute a se executa urmatoarele statii <strong>de</strong> transfer:<br />
Statia <strong>de</strong> transfer <strong>de</strong> <strong>la</strong> RUGINOASA cu o capacitate <strong>de</strong> 44.000 t/an , care <strong>de</strong>serveste<br />
Zona 1 Ruginoasa si Targu Frumos;<br />
Statia <strong>de</strong> transfer <strong>de</strong> <strong>la</strong> BALTATI cu o capacitate <strong>de</strong> 17.000 t/an, care <strong>de</strong>serveste<br />
Zona 2 Baltati<br />
Parametrii <strong>de</strong> proiectare ai statiilor <strong>de</strong> transfer ce vor fi realizate prin prezentul proiect sunt<br />
prezentati in tabelul <strong>de</strong> mai jos:<br />
Tabel 2.1-1: Parametrii <strong>de</strong> proiectare ai statiilor <strong>de</strong> transfer<br />
Caracteristici Parametru (2013)<br />
RUGINOASA<br />
Capacitate proiectata<br />
Distanta pana <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul conform <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
Tutora<br />
44.000 t/an<br />
85 km<br />
177.822 locuitori in zona 1, din care:<br />
Popu<strong>la</strong>tia <strong>de</strong>servita<br />
- 61.751 locuitori in zona urbana<br />
- 116.071 locuitori in zona rura<strong>la</strong><br />
Zile <strong>de</strong> operare 260<br />
Tehnologie<br />
Cap <strong>de</strong> presare fix<br />
Sistemul <strong>de</strong> siftare va fi prevazut cu:<br />
Fluxuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri transferate<br />
Automata, cu cap <strong>de</strong> presare<br />
20 t/ora<br />
5 containere <strong>de</strong> 24 m 3<br />
13 containere <strong>de</strong> 24 m 3 (in plus)<br />
Deseu mixt – 4.000 t/an<br />
Page 80 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Caracteristici Parametru (2013)<br />
Deseu bio<strong>de</strong>gradabil – 1.500 t/an<br />
Refuz <strong>de</strong> <strong>la</strong> sortare – 1.300 t/an<br />
Deseu rezidual – 36.800 t/an<br />
Densitatea <strong>de</strong>seului in containere 0,65 tone/m 3<br />
Numarul <strong>de</strong> transferuri zilnice<br />
(maximum) catre facilitate (<strong>de</strong>pozitul<br />
Tutora)<br />
2<br />
Camioane <strong>de</strong> lung curier 6<br />
BALTATI<br />
Capacitate proiectata<br />
Distanta pana <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul conform <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
Tutora<br />
17.000 t/an<br />
55 km<br />
71.441 locuitori in zona 2, din care:<br />
Popu<strong>la</strong>tia <strong>de</strong>servita<br />
- 11.371 locuitori in zona urbana<br />
- 60.070 locuitori in zona rura<strong>la</strong><br />
Zile <strong>de</strong> operare 260<br />
Tehnologie<br />
Cap <strong>de</strong> presare fix<br />
Sistemul <strong>de</strong> siftare va fi prevazut cu:<br />
Fara cap <strong>de</strong> presare<br />
<br />
3 containere <strong>de</strong> 32 m 3<br />
12 containere <strong>de</strong> 32 m 3 (in plus)<br />
Deseu mixt – 1.000 t/an<br />
Fluxuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri transferate<br />
Deseu bio<strong>de</strong>gradabil – 600 t/an<br />
Recic<strong>la</strong>bile – 3.000 t/an<br />
Deseu rezidual – 12.000 t/an<br />
Densitatea <strong>de</strong>seului in containere<br />
0,35 t/m 3 – <strong>de</strong>seu mixt, bio<strong>de</strong>gradabil si rezidual<br />
0,3 t/m 3 – <strong>de</strong>seuri recic<strong>la</strong>bile din hartie si carton<br />
Page 81 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Caracteristici Parametru (2013)<br />
0,4 t/m 3 – <strong>de</strong>seuri recic<strong>la</strong>bile din stic<strong>la</strong> si metal<br />
0,2 t/m 3 – <strong>de</strong>seu recic<strong>la</strong>bil din p<strong>la</strong>stic<br />
Numarul <strong>de</strong> transferuri zilnice<br />
(maximum) catre facilitate (<strong>de</strong>pozitul<br />
Tutora)<br />
2<br />
Camioane <strong>de</strong> lung curier 2<br />
Statiile <strong>de</strong> transfer pentru <strong>de</strong>seuri joaca un rol important in sistemul general <strong>de</strong> management al<br />
<strong>de</strong>seurilor, servind drept legatura intre programul comunitar <strong>de</strong> colectare a <strong>de</strong>seurilor menajere<br />
si asimi<strong>la</strong>bile si locatia fina<strong>la</strong> pentru <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor.<br />
Daca dimensiunile locatiei precum si serviciile oferite variaza intr-o mare masura in cazul<br />
statiilor <strong>de</strong> transfer, in practica servesc aceluiasi scop <strong>de</strong> baza — compactarea <strong>de</strong>seurilor<br />
colectate si transportate pe distante re<strong>la</strong>tiv scurte <strong>de</strong> autospecialele cu volum mic si mediu in<br />
ve<strong>de</strong>rea incarcarii in vehicule <strong>de</strong> mare volum. De asemenea, gradul <strong>de</strong> compactare al <strong>de</strong>seurilor<br />
pentru transport creste <strong>la</strong> transportul lung curier fata <strong>de</strong> cel scurt curier (<strong>de</strong> colectare), rezultand<br />
astfel o incarcare masica mai mare. Astfel creste eficienta economica a transportului <strong>de</strong>seurilor<br />
catre locatiile <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare sau tratare af<strong>la</strong>te <strong>la</strong> mare distanta.<br />
Cea mai simp<strong>la</strong> forma <strong>de</strong> statie <strong>de</strong> transfer este o locatie cu zona <strong>de</strong>semnata pentru receptie<br />
un<strong>de</strong> camioanele pentru colectarea <strong>de</strong>seurilor isi <strong>de</strong>scarca incarcaturile. A<strong>de</strong>sea, <strong>de</strong>seurile sunt<br />
compactate, apoi sunt incarcate in vehicule mai mari (<strong>de</strong> obicei remorci <strong>de</strong> transfer) pentru<br />
transporturi grele catre locatia fina<strong>la</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare, <strong>de</strong> obicei un <strong>de</strong>pozit ecologic, o statie <strong>de</strong><br />
sortare <strong>de</strong>seuri sau o statie <strong>de</strong> prelucrare <strong>de</strong>seuri organice (statie <strong>de</strong> compostare).<br />
Intr-o statie <strong>de</strong> transfer nu se <strong>de</strong>poziteaza <strong>de</strong>seurile pe termen lung, compactarea si incarcarea<br />
<strong>de</strong>seurilor in camioanele mari <strong>de</strong> transport lung curier fiind realizata <strong>de</strong> obicei in cateva ore<br />
dupa <strong>de</strong>scarcare.<br />
Motivul principal pentru a utiliza o statie <strong>de</strong> transfer este reducerea costurilor <strong>de</strong> transport a<br />
<strong>de</strong>seurilor catre locatiile <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare. Compactarea incarcaturilor mici din camioanele <strong>de</strong><br />
colectare a <strong>de</strong>seurilor pentru a le transfera in unele mai mari pentru transportul <strong>la</strong> distante mari<br />
reduce costurile <strong>de</strong>oarece echipele pierd mai putin timp cu <strong>de</strong>p<strong>la</strong>sarea <strong>la</strong> si <strong>de</strong> <strong>la</strong> locatiile <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozitare, colectand astfel mai multe <strong>de</strong>seuri. De asemenea, astfel se reduc atat consumurile<br />
<strong>de</strong> combustibil cat si costurile <strong>de</strong> intretinere pentru flota <strong>de</strong> autovehicule, traficul se<br />
<strong>de</strong>scongestioneaza si emisiile poluante se reduc.<br />
In plus, o statie <strong>de</strong> transfer ofera:<br />
Oportunitatea <strong>de</strong> a tria <strong>de</strong>seurile inainte <strong>de</strong> a fi prelucrate sau <strong>de</strong>pozitate;<br />
Flexibilitate in selectarea optiunilor privind <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor;<br />
oportunitatea <strong>de</strong> a servi ca locatie <strong>la</strong> in<strong>de</strong>mana publicului <strong>la</strong>rg pentru categoriile <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri ce nu sunt cuprinse in schema genera<strong>la</strong> <strong>de</strong> management (agabaritice, din<br />
<strong>de</strong>barasari <strong>de</strong> spatii, etc.).<br />
Page 82 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
La statiile <strong>de</strong> transfer, pe <strong>la</strong>nga activitatile <strong>de</strong> pregatire a <strong>de</strong>seului pentru transport <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul<br />
ecologic, lucratorii realizeaza si trierea primara a <strong>de</strong>seurilor prin i<strong>de</strong>ntificarea acelor categorii<br />
care nu se incadreaza in filierele <strong>de</strong> selectare, compostare sau <strong>de</strong>punere directa, <strong>de</strong> exemplu<br />
<strong>de</strong>seuri sau materii periculoase, anvelope, baterii auto sau substante cu potential infectios.<br />
Eliminarea <strong>de</strong>seurilor necorespunzatoare se face mai eficient <strong>la</strong> statiile <strong>de</strong> transfer <strong>de</strong>cat <strong>la</strong><br />
locatia <strong>de</strong>pozitului ecologic.<br />
Structura statiilor <strong>de</strong> transfer<br />
Structura amp<strong>la</strong>samentului trebuie sa ia in calcul utilizarea vehiculelor <strong>de</strong> transport folosite<br />
pentru colectare, utilizarea vehiculelor <strong>de</strong> transport lung curier si vehiculele persoanelor sau<br />
institutiilor ce aduc direct <strong>de</strong>seurile <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> transfer precum si tehnologia utilizata pentru a<br />
<strong>de</strong>scarca, a manipu<strong>la</strong>, a compacta si a transfera <strong>de</strong>seurile. Statia <strong>de</strong> transfer trebuie sa ofere<br />
angajatilor si publicului siguranta si trebuie sa protejeze mediul, protejand astfel sanatatea<br />
comunitatii.<br />
P<strong>la</strong>nurile locatiilor includ urmatoarele amenajari si dotari principale:<br />
Intrari si iesiri. Includ benzi pentru accelerare / franare pe drumurile publice si puncte<br />
<strong>de</strong> acces pentru <strong>de</strong>seurile care sosesc si pleaca <strong>la</strong> / <strong>de</strong> <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> transfer. Unele locatii sunt<br />
prevazute cu acces separat pentru vizitatori si angajati astfel incat vehiculele acestora sa nu<br />
blocheze benzile <strong>de</strong>stinate camioanelor.<br />
Zone pentru camioanele af<strong>la</strong>te in asteptare. Se pot forma cozi in zona cantarelor <strong>la</strong><br />
intrare, zona <strong>de</strong> <strong>de</strong>scarcare si zona cantarelor <strong>la</strong> iesire. Spatiul pentru camioanele af<strong>la</strong>te in<br />
asteptare trebuie <strong>de</strong>limitat c<strong>la</strong>r, iar cozile nu trebuie sa se intinda pana in intersectii.<br />
Locatia cantarului. Aici sunt cantarite incarcaturile care intra si ies si tot aici sunt<br />
colectate taxele (daca este cazul).<br />
Zona principa<strong>la</strong> <strong>de</strong> transfer. Cea mai mare parte a activitatii a unei statii <strong>de</strong> transfer<br />
are loc in c<strong>la</strong>direa principa<strong>la</strong> <strong>de</strong> transfer. Aici, camioanele isi <strong>de</strong>scarca incarcatura intr-o palnie<br />
cu rol <strong>de</strong> buncar ce se af<strong>la</strong> <strong>la</strong> capatul unei rampe <strong>de</strong> acces ce asigura o inaltime suficienta<br />
pentru alimentarea prin ca<strong>de</strong>re a capului <strong>de</strong> presare. Cele mai mo<strong>de</strong>rne statii <strong>de</strong> transfer contin<br />
c<strong>la</strong>diri protejate. Unele tipuri mai mici sunt partial inchise (<strong>de</strong> exemplu o c<strong>la</strong>dire cu trei pereti)<br />
sau doar partial acoperite (<strong>de</strong> exemplu o c<strong>la</strong>dire cu acoperis, dar fara pereti <strong>la</strong>terali). C<strong>la</strong>dirile<br />
pot fi inconjurate <strong>de</strong> garduri pentru limitarea accesului si pentru ingradirea <strong>de</strong>seurilor.<br />
Sistemul <strong>de</strong> compactare. Este reprezentat <strong>de</strong> un cap fix <strong>de</strong> presare a <strong>de</strong>seurilor in<br />
containerele metalice cu care se va face transportul lung curier al <strong>de</strong>seurilor. Capul fix <strong>de</strong><br />
presare este prevazut cu sistem <strong>de</strong> impingere cu actionare hidraulica cu inaintare lenta si<br />
revenire rapida, pompa hidraulica, rezervor <strong>de</strong> ulei hidraulic, insta<strong>la</strong>tie <strong>de</strong> alimentare <strong>de</strong> forta si<br />
panou <strong>de</strong> comanda si automatizare.<br />
Containerele <strong>de</strong> transport. Sunt containere metalice cu capacitati intre 24 si 32 m 3<br />
realizate din tab<strong>la</strong> tratata pentru lucrul in medii dificile. Au o structura <strong>de</strong> rezistenta ce permite<br />
compactarea <strong>de</strong>seului in interiorul acestora. Sunt prevazute cu elemente interioare <strong>de</strong> dirijare a<br />
<strong>de</strong>seului in procesul <strong>de</strong> umplere cu compactare si au forma usor conica pentru a facilita<br />
<strong>de</strong>scarcarea prin rasturnare. Sunt prevazute cu urechi <strong>de</strong> andocare <strong>la</strong> capul fix <strong>de</strong> presare, sibar<br />
<strong>de</strong> separare a volumului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu compactat <strong>de</strong> capul <strong>de</strong> alimentare si sistem <strong>de</strong> agatare<br />
specific masinilor port-container. Au <strong>de</strong> asemenea usa <strong>de</strong> <strong>de</strong>scarcare cu pivotare in sus cu<br />
actionare hidraulica.<br />
Sistemul <strong>de</strong> siftare. Asigura schimbarea (siftarea) containerelor <strong>la</strong> atingerea gradului<br />
<strong>de</strong> umplere/compactare specific. Sistemul asigura toate operatiunile in mod automat:<br />
Page 83 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
<strong>de</strong>cupleaza containerul plin prin inchi<strong>de</strong>rea sibarului <strong>de</strong> separare, <strong>de</strong>p<strong>la</strong>seaza containerul plin in<br />
<strong>la</strong>teral prin culisare pe un carucior cu <strong>de</strong>p<strong>la</strong>sare pe sine, pozitioneaza un container gol in dreptul<br />
capului <strong>de</strong> presare, cupleaza containerul gol <strong>la</strong> capul <strong>de</strong> presare, <strong>de</strong>schi<strong>de</strong> sibarul <strong>de</strong> separare<br />
si comanda inceperea procesului <strong>de</strong> umplere/compactare.<br />
Zona <strong>de</strong> asteptare. Pentru verificarea incarcaturilor care intra si pentru blocarea<br />
incarcaturilor necorespunzatoare sau a materiilor care urmeaza a fi scoase din circuitul <strong>de</strong><br />
procesre in statia <strong>de</strong> transfer.<br />
Zone tampon. Spatiu <strong>de</strong>schis, teren, copaci, berme si pereti care reduc impactul <strong>asupra</strong><br />
comunitatii.<br />
Echipamentul <strong>de</strong> transport <strong>de</strong> <strong>la</strong> punctul <strong>de</strong> transfer <strong>la</strong> zona <strong>de</strong>pozitului ecologic are o<br />
capacitate medie <strong>de</strong> 15 to si un volum <strong>de</strong> incarcare <strong>de</strong> aproximativ 20 m 3 . Pe masura ce se va<br />
impune schimbarea parcului auto <strong>de</strong> vehicule <strong>de</strong> transport lung curier, daca situatia drumurilor<br />
va permite, se va trece <strong>la</strong> sarcini utile nominale mai mari, <strong>de</strong> pana <strong>la</strong> 30 <strong>de</strong> to.<br />
Zona locatiei va fi inconjurata <strong>de</strong> un gard <strong>de</strong> sarma inalt <strong>de</strong> 3 m pentru a tine <strong>la</strong> distanta intrusii<br />
si animalele si pentru a tine in interiorul statiei <strong>de</strong>seurile in cazul in care acestea sunt acci<strong>de</strong>ntal<br />
imprastiate <strong>de</strong> vant. Se va lua in consi<strong>de</strong>rare posibilitatea <strong>de</strong> a p<strong>la</strong>nta copaci pentru a ajunge <strong>la</strong><br />
o izo<strong>la</strong>re vizua<strong>la</strong> si fonica natura<strong>la</strong> a activitatii <strong>de</strong> administrare a <strong>de</strong>seurilor.<br />
2.1.2 Statii <strong>de</strong> sortare<br />
Prin proiectul “Sistem <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi” sunt<br />
prevazute a se executa urmatoarele statii <strong>de</strong> sortare a <strong>de</strong>seurilor recic<strong>la</strong>bile:<br />
construirea unei noi statii <strong>de</strong> sortare – in cadrul amp<strong>la</strong>samentului <strong>de</strong> <strong>la</strong> Ruginoasa;<br />
extin<strong>de</strong>rea statiei <strong>de</strong> sortare existente <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora, in ve<strong>de</strong>rea acceptarii fluxurilor <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri din zonele 2 si 3.<br />
Tabelul <strong>de</strong> mai jos prezinta caracteristicile principale ale statiilor <strong>de</strong> sortare <strong>de</strong> <strong>la</strong> Ruginoasa si<br />
Tutora (capacitatile fac referire <strong>la</strong> necesitatile estimate pentru anul 2013).<br />
Tabel 2.1-2: Caracteristici principale ale statiilor <strong>de</strong> sortare in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Parametru<br />
Capacitatea statiei <strong>de</strong> sortare<br />
(capacitatea liniei – fara stic<strong>la</strong> si<br />
<strong>de</strong>seul voluminos)<br />
Statia <strong>de</strong> sortare Ruginoasa<br />
9.000 t/an<br />
Statia <strong>de</strong> sortare Tutora<br />
(existenta + extin<strong>de</strong>re)<br />
40.000 t/an:<br />
29.000 t/an pentru statia existenta<br />
11.000 t/an extin<strong>de</strong>re<br />
Deseuri voluminoase * - 3.500 t/an<br />
Fractia <strong>de</strong> stic<strong>la</strong> 1.300 t/an 5.600 t/an<br />
Capacitatea tota<strong>la</strong> <strong>de</strong> intrare a<br />
statiei <strong>de</strong> sortare (inclusiv stic<strong>la</strong><br />
10.300 t/an 49.100 t/an<br />
Page 84 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Parametru<br />
si<strong>de</strong>seul voluminos)<br />
Statia <strong>de</strong> sortare Ruginoasa<br />
Statia <strong>de</strong> sortare Tutora<br />
(existenta + extin<strong>de</strong>re)<br />
Hartie si<br />
carton<br />
4.939<br />
Hartie si<br />
carton<br />
22.383<br />
Intrare (t/an, in 2013), inclusiv<br />
stic<strong>la</strong><br />
Stic<strong>la</strong> 1.220<br />
Metal 323<br />
P<strong>la</strong>stic 3.222<br />
Stic<strong>la</strong> 5.581<br />
Metal 1.372<br />
P<strong>la</strong>stic 14.365<br />
Hartie si<br />
carton<br />
4.198<br />
Hartie si<br />
carton<br />
19.026<br />
Iesire (t/an, in 2013)<br />
Stic<strong>la</strong> 1.220<br />
Metal 275<br />
P<strong>la</strong>stic 2.739<br />
Stic<strong>la</strong> 5.581<br />
Metal 1.166<br />
P<strong>la</strong>stic 12.210<br />
Refuz <strong>de</strong> <strong>la</strong> sortare (t/an) 1.273 t/an 9.158 t/an<br />
Statiile <strong>de</strong> sortare pentru <strong>de</strong>seuri joaca un rol important in sistemul general <strong>de</strong> management al<br />
<strong>de</strong>seurilor pentru comunitati, servind drept legatura intre programul comunitar <strong>de</strong> colectare<br />
selectiva a <strong>de</strong>seurilor urbane si recic<strong>la</strong>torii fractiilor selectate.<br />
Cu toate ca dimensiunile locatiei si tehnologiile utilizate variaza intr-o mare masura in cazul<br />
statiilor <strong>de</strong> sortare, in practica acestea realizeaza aceleasi functii <strong>de</strong> baza :<br />
preluarea <strong>de</strong>seului colectat selectiv pentru recic<strong>la</strong>re;<br />
selectarea <strong>de</strong>seurilor nea<strong>de</strong>cvate <strong>de</strong> tip grosier inainte <strong>de</strong> prelucrarea <strong>de</strong> sortare;<br />
sortarea <strong>de</strong>seului recic<strong>la</strong>bil pe categorii si calitati <strong>de</strong> materii si materiale;<br />
colectarea refuzului <strong>de</strong> sortare;<br />
prelucrarea pentru transport a fractiilor selectate si a refuzurilor;<br />
stocarea temporara a fractiilor selectate si a refuzurilor.<br />
Structura statiei <strong>de</strong> sortare trebuie sa ia in calcul tipul <strong>de</strong> vehicule si tehnologia utilizata pentru a<br />
prelucra si transfera <strong>de</strong>seurile, trebuie sa ofere angajatilor si publicului siguranta si trebuie sa<br />
protejeze mediul, protejand astfel sanatatea comunitatii.<br />
2.1.2.1 Statia <strong>de</strong> sortare Ruginoasa<br />
Investitiile propuse prin prezentul proiect urmaresc realizarea urmatoarelor obiective:<br />
Recuperarea / recic<strong>la</strong>rea <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong> amba<strong>la</strong>je, in conformitate cu dispozitiile <strong>de</strong> drept<br />
intern si international;<br />
Page 85 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Completarea sistemului <strong>de</strong> colectare selectiva a <strong>de</strong>seurilor recic<strong>la</strong>bile, prin crearea <strong>de</strong><br />
puncte <strong>de</strong> colectare selectiva pe trei pubele: hartie/carton, stic<strong>la</strong>, p<strong>la</strong>stic/metal;<br />
Reducerea cantitatii <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu <strong>de</strong>pozitat.<br />
Fluxul tehnologic aferent statiei <strong>de</strong> sortare este urmatorul:<br />
<strong>de</strong>seurile din zona 1 sunt aduse cu autospecialele <strong>de</strong> colectare si sunt <strong>de</strong>scarcate pe o<br />
p<strong>la</strong>tforma betonata <strong>de</strong> receptie;<br />
<strong>de</strong>seurile se incarca prin impingere cu un uti<strong>la</strong>j <strong>de</strong> tip mini-tractor cu <strong>la</strong>ma in cuva <strong>de</strong><br />
alimentare;<br />
<strong>de</strong>seurile trec prin <strong>de</strong>sfacatorul <strong>de</strong> saci un<strong>de</strong> se face spargerea sacilor si afanarea<br />
<strong>de</strong>seului, dupa care sunt <strong>de</strong>scarcate (cad printr-un jgheab) pe banda <strong>de</strong> sortare;<br />
<strong>la</strong> inceputul benzii <strong>de</strong> sortare se af<strong>la</strong> un sistem <strong>de</strong> <strong>de</strong>ferare magnetica sau<br />
electromagnetica cu banda si un container <strong>de</strong> colectare;<br />
pe banda <strong>de</strong> sortare se face selectarea manua<strong>la</strong> <strong>de</strong> catre operatori a diferitelor fractii<br />
recic<strong>la</strong>bile (PET, hartie, carton, stic<strong>la</strong>, p<strong>la</strong>stic, lemn si/sau compozite) care vor fi<br />
<strong>de</strong>pozitate in containerele asezate sub estacada benzii <strong>de</strong> selectare; <strong>de</strong>seurile sunt<br />
aruncate <strong>de</strong> personalul <strong>de</strong> <strong>de</strong>servire, pe categorii, in ghenele cu palnie ce se af<strong>la</strong> in<br />
dreptul fiecarui post <strong>de</strong> lucru; fiecare ghena <strong>de</strong>busaza intr-un container prevazut cu roti;<br />
<strong>la</strong> baza liniei <strong>de</strong> sortare, se va insta<strong>la</strong> un sistem <strong>de</strong> separare a materialelor neferoase,<br />
<strong>de</strong> tip gravitational, cu curent Eddy;<br />
banda <strong>de</strong> sortare va <strong>de</strong>versa refuzul <strong>de</strong> sortare intr-o ghena ce alimenteaza un buncar<br />
<strong>de</strong> refuz;<br />
refuzul va fi preluat <strong>de</strong> o banda elevatoare din buncarul <strong>de</strong> refuz si va fi <strong>de</strong>versat in<br />
sistemul <strong>de</strong> compactare ce alimenteaza containerele speciale <strong>de</strong> transport <strong>la</strong><br />
<strong>de</strong>pozitarea fina<strong>la</strong>.<br />
dupa realizarea balotilor, acestea se <strong>de</strong>pun pe categorii in zonele special <strong>de</strong>semnate ale<br />
rampei <strong>de</strong> incarcare material selectat; manipu<strong>la</strong>rea <strong>de</strong>seurilor selectate se face manual<br />
<strong>de</strong> <strong>la</strong> linia <strong>de</strong> sortare <strong>la</strong> presa <strong>de</strong> balotare; <strong>de</strong>scarcarea containerelor cu fractii sortate in<br />
presa <strong>de</strong> compactare se face automat <strong>de</strong> catre sistemele speciale ale sistemului <strong>de</strong><br />
presare-balotare; transportul balotilor se realizeaza cu masini speciale <strong>de</strong> manipu<strong>la</strong>re <strong>de</strong><br />
tip motostivuitor cu brate apucatoare.<br />
Page 86 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Figura 2.1-1: Fluxul tehnologic in statia <strong>de</strong> sortare Ruginoasa<br />
2.1.2.2 Statia <strong>de</strong> sortare Tutora<br />
Statia <strong>de</strong> sortare existenta consta dintr-o c<strong>la</strong>dire principa<strong>la</strong> cu o suprafata <strong>de</strong> 0,38 ha si o<br />
capacitate <strong>de</strong> 29.000 t/an, un<strong>de</strong> se gasesc urmatoarele facilitati:<br />
- Zona receptie <strong>de</strong>seuri;<br />
- Banda transportoare ce alimenteaza ciurul rotativ, separatorul <strong>de</strong> metale si cele 2 linii <strong>de</strong><br />
sortare <strong>de</strong> <strong>la</strong> nivelul superior;<br />
- Incapere situata <strong>la</strong> nivel superior un<strong>de</strong> are loc sortarea <strong>de</strong>seurilor recic<strong>la</strong>bile, cu spatii <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozitare temporare <strong>la</strong> nivelul inferior;<br />
- Banda transportoare ce alimenteaza uti<strong>la</strong>jul <strong>de</strong> balotare a <strong>de</strong>seurilor recic<strong>la</strong>bile separate;<br />
- Linia <strong>de</strong> sortare a materialului organic, linia <strong>de</strong> sortare a <strong>de</strong>seului din amba<strong>la</strong>je si alte<br />
echipamente aditionale, zona <strong>de</strong> incarcare, incaperi <strong>de</strong> lucru, birouri, vestiare. Statia <strong>de</strong><br />
sortare existenta are 2 linii <strong>de</strong> sortare cu, in doua schimburi.<br />
Statia <strong>de</strong> sortare proiectata va fi amp<strong>la</strong>sata in apropierea statiei existente cu acces <strong>de</strong> pe o<br />
p<strong>la</strong>tforma <strong>de</strong> acces comuna si va avea o capacitate <strong>de</strong> 11.000 tone/an. Suprafata ocupata <strong>de</strong><br />
aceasta statie este <strong>de</strong> aprox 0,59 ha si va inclu<strong>de</strong>:<br />
- ha<strong>la</strong> <strong>de</strong> sortare cu zona <strong>de</strong> receptie, sortare-balotare si livrare;<br />
- zona <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare temporara <strong>de</strong>seuri voluminoase;<br />
- rampa <strong>de</strong> <strong>de</strong>scarcare stic<strong>la</strong> colectata selectiv;<br />
- zona <strong>de</strong> stationare temporara containere pentru transport lung-curier;<br />
Page 87 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
- p<strong>la</strong>tforme <strong>de</strong> acces uti<strong>la</strong>je si autocamioane.<br />
Capacitatea tota<strong>la</strong> <strong>de</strong> sortare in cadrul CMD Tutora va fi <strong>de</strong> 49.100 tone/an, inclusiv <strong>de</strong>seurile<br />
voluminoase si stic<strong>la</strong>.<br />
Fractiile recuperate vor fi: hartie/carton, p<strong>la</strong>stic, metale feroase, lemn si stic<strong>la</strong>. Toate fractiile, cu<br />
exceptia metalelor, vor fi colectate manual, in timp ce metalele vor fi colectate cu ajutorul<br />
magnetilor. Procesul <strong>de</strong> sortare va genera refuz, in special organic, precum si parti <strong>de</strong><br />
recic<strong>la</strong>bile care nu au putut fi recuperate.<br />
Functiile principale ale statiei <strong>de</strong> sortare sunt:<br />
Preia <strong>de</strong>seurile colectate selectiv in ve<strong>de</strong>rea recic<strong>la</strong>rii („fractia uscata‖);<br />
Selecteaza <strong>de</strong>seurile necorespunzatoare in stare bruta, inainte <strong>de</strong>procesul <strong>de</strong> sortare;<br />
Sorteaza <strong>de</strong>seurile recic<strong>la</strong>bile pe categorii si aspecte si calitatea materialelor;<br />
Colecteaza refuzul <strong>de</strong> <strong>la</strong> sortare;<br />
Transportul fractiilor sortate si a refuzului;<br />
Depozitare temporara a <strong>de</strong>seului selectat si a refuzului.<br />
Statia <strong>de</strong> sortare Tutora are un nivel mediu <strong>de</strong> mecanizare, un<strong>de</strong> incarcarea, transportul,<br />
sortarea si procesarea fractiilor selectate se realizeaza partial mecanic, partial manual:<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
Incarcarea liniei <strong>de</strong> sortare se realizeaza automat, cu instrumente automatizate (buncar<br />
<strong>de</strong> alimentare, banda transportoare, prelucrare mecanica a <strong>de</strong>seurilor granulometrice);<br />
Sortarea manua<strong>la</strong> a hartiei, cartonului, PET-ului, p<strong>la</strong>sticului, sticeli si lemnului;<br />
Separarea metalelor feroase si neferoase se realizeaza automat (transportor magnetic<br />
sau electro-magnetic pentru selectarea metalelor cu <strong>de</strong>scarcare directa in container,<br />
agregat pentru separea automata cu curent Eddy sau jet <strong>de</strong> curent comprimat);<br />
Transportul fractiei sortate catre insta<strong>la</strong>tia <strong>de</strong> balotare se realizeaza manual in<br />
containere impinse <strong>de</strong> oameni;<br />
Toate fractiile sunt balotate prin utilizarea unei masini semi-automate pentru balotare<br />
(incarcare manua<strong>la</strong> si <strong>de</strong>scarcare automata), balotii sunt legati si se utilizeaza masini <strong>de</strong><br />
prelucrare primara a unor fractii (masina <strong>de</strong> perforat PET-uri, masina <strong>de</strong> tocat stic<strong>la</strong>,<br />
etc.);<br />
Refuzul <strong>de</strong> <strong>la</strong> sortare este incarcat in containere si transportat catre <strong>de</strong>pozit.<br />
Fluxul tehnologic este urmatorul:<br />
- Deseul este adus <strong>de</strong> camioane <strong>de</strong> colectare si apoi este <strong>de</strong>scarcat pe o p<strong>la</strong>tforma <strong>de</strong><br />
beton;<br />
- Apoi, are loc in<strong>de</strong>partarea materialelor care pot afecta functionarea liniei <strong>de</strong> sortare;<br />
refuzul va fi <strong>de</strong>pozitat in containerele care sunt amp<strong>la</strong>sate <strong>la</strong> limita zonei <strong>de</strong> manevre<br />
aferenta p<strong>la</strong>tformei <strong>de</strong> <strong>de</strong>scarcare;<br />
- Deseul ramas dupa prima selectie este incarcat in buncarul <strong>de</strong> alimentare prin impingere<br />
cu un mini-tractor cu <strong>la</strong>ma;<br />
Page 88 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
- Banda transportoare a statiei <strong>de</strong> sortare este alimentata cu un sistem <strong>de</strong> tip buncar;<br />
- Banda transportoare este prevazuta cu praguri, care asigura preluarea <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
cota -1.5 a arboreului <strong>de</strong> incarcare si le <strong>de</strong>scarca <strong>la</strong> cota 5.0 in uti<strong>la</strong>jul pentru<br />
<strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea sacilor;<br />
- Statia va fi prevazuta cu o noua linie <strong>de</strong> sortare: sortarea manua<strong>la</strong> a diferitelor fractii<br />
recic<strong>la</strong>bile se realizeaza <strong>de</strong> catre operatori; fractia va fi <strong>de</strong>pozitata in containere<br />
amp<strong>la</strong>sate sub linia <strong>de</strong> sortare;<br />
- Dupa sortare, <strong>de</strong>seul este transportat pe categorii <strong>la</strong> presa balotoare un<strong>de</strong> se realizeaza<br />
balotii din materiale recic<strong>la</strong>bile pentru transpotarea catre recic<strong>la</strong>tori;<br />
- Linia <strong>de</strong> sortare <strong>de</strong>scarca refuzul <strong>de</strong> <strong>la</strong> sortare intr-un buncar pentru refuz;<br />
Fluxul tehnologic din statia <strong>de</strong> sortare este prezentat in figura <strong>de</strong> mai jos:<br />
Figura 2.1-2: Fluxul tehnologic in statia <strong>de</strong> sortare Tutora<br />
2.1.3 Facilitati <strong>de</strong> tratare a <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile<br />
Prin proiectul “Sistem <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi” sunt<br />
prevazute a se executa urmatoarele facilitati <strong>de</strong> tratare a <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile:<br />
Constructie statie <strong>de</strong> tratare mecano-biologica (TMB) <strong>la</strong> Tutora;<br />
Finalizarea statiei <strong>de</strong> compostare <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora, al carei proiect a fost initiat <strong>de</strong> Primaria<br />
Municipiului Iasi.<br />
Tabelul <strong>de</strong> mai jos prezinta caracteristicile principale ale insta<strong>la</strong>tiei TMB Tutora (capacitatile fac<br />
referire <strong>la</strong> necesitatile estimate pana in 2013).<br />
Page 89 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Tabel 2.1-3: Principalele caracteristici ale statiei TMB Tutora<br />
Parametru<br />
Capacitate <strong>de</strong> intrare<br />
Intrare<br />
Refuz<br />
Deseu tratat biologic<br />
Deseu intrat in faza <strong>de</strong> maturare<br />
Deseu <strong>de</strong>pozitat<br />
Insta<strong>la</strong>tia TMB Tutora<br />
95.000 t/an<br />
Deseu rezidual din zona 4 – 95.000 t/an<br />
19.000 t/an (20% din intrare) -<strong>de</strong>pozitat<br />
76.000 t/an<br />
53.200 t/an<br />
Material bio-stabilizat: 50.540 t/an<br />
Statia TMB va fi integrata in facilitatea existenta si va inclu<strong>de</strong>:<br />
Treapta <strong>de</strong> tratare mecanica;<br />
Tratare biologica: <strong>de</strong>scompunere aeroba;<br />
P<strong>la</strong>tforma <strong>de</strong> maturare pentru continuarea bio<strong>de</strong>gradarii.<br />
Tratarea mecano-biologica a <strong>de</strong>seului municipal rezidual (DMR) consta din doua faze<br />
principale:<br />
Pre-tratare mecanica;<br />
Treapta biologica <strong>de</strong> stabilizare a materialului bio<strong>de</strong>gradabil.<br />
A. Tratarea mecanica<br />
Aceasta etapa va avea urmatorul program <strong>de</strong> lucru: 5 zile/saptamana, 16 ore/zi.<br />
Fluxul tehnologic este urmatorul:<br />
Cantarirea vehicolelor <strong>de</strong> colectare a refuzului <strong>la</strong> p<strong>la</strong>tforma cantar <strong>de</strong> <strong>la</strong> intrarea in<br />
facilitate;<br />
Descarcarea <strong>de</strong>seului municipal rezidual intr-o zona <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare temporara <strong>de</strong><br />
aproximativ 1.000 m 2 ;<br />
Pregatirea <strong>de</strong>seului (suprafata <strong>de</strong> aproximativ 2.000 m 2 ) alcatuita din doua linii, fiecare<br />
dintre ele alcatuita din:<br />
‣ Separarea manua<strong>la</strong> a <strong>de</strong>seului voluminos;<br />
‣ Deschizator <strong>de</strong> saci;<br />
‣ Reducerea dimensiunilor prin utilizarea unui tocator;<br />
‣ Separarea <strong>de</strong>seului cu ajutorulunui ciur rotativ cu ochiuri <strong>de</strong> 75 mm;<br />
‣ Separarea metalului.<br />
Page 90 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Din ha<strong>la</strong> <strong>de</strong> tratare mecanica refuzul <strong>de</strong> ciur este transportat catre <strong>de</strong>pozit, iar materialul<br />
bio<strong>de</strong>gradabil rezultat catre banda <strong>de</strong> incarcare in transee.<br />
Suprafata tota<strong>la</strong> a halei este <strong>de</strong> aproximativ 2.100 m 2 .<br />
B. Tratarea biologica<br />
In statia <strong>de</strong> tratare mecano-biologica Tutora, are loc un proces aerob in doua etape:<br />
Prima etapa – <strong>de</strong>scompunere aerobica intensiva intr-o ha<strong>la</strong> inchisa, utilizand un sistem<br />
<strong>de</strong> tip transee;<br />
A doua etapa – maturarea are loc intr-o ha<strong>la</strong> din hotel.<br />
Prima etapa – <strong>de</strong>scompunere aeroba – intrare 76.000 t/an ~ 150.000 m 3 /an<br />
Va avea loc intr-o ha<strong>la</strong> inchisa. Procesul este o <strong>de</strong>scompunere intensiva partii bio<strong>de</strong>gradabile<br />
din <strong>de</strong>seul rezidual, pre-tratat in partea mecanica a statiei.<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re ca inputul este mare (76.000 t/an) este necesara utilizarea unei tehnici <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>scompunere care minimizeaza suprafata necesara halei inchise.<br />
Latimea <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rii transeului – 5 m;<br />
Latimea peretului transeului – 0,3 m;<br />
Inaltimea tota<strong>la</strong> a transeului – 3 m;<br />
Inaltimea <strong>de</strong>seului in transeu – 2,7 m;<br />
Volumul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu/metru – 13,5 m 3 /m.<br />
Unitatea <strong>de</strong> masa a <strong>de</strong>seului este consi<strong>de</strong>rata a fi 0,5 t/m 3 . In consecinta, 76.000 t/an reprezinta<br />
aproximativ 150.000 m 3 /an sau 410 m 3 /zi (<strong>de</strong>scompunerea are loc 7 zile/saptamana, 24 h/zi).<br />
Consi<strong>de</strong>rand 28 zile pentru prima etapa <strong>de</strong> <strong>de</strong>scompunere, lungimea tota<strong>la</strong> a transeelor va fi <strong>de</strong><br />
850 m. Lungimea uzua<strong>la</strong> pentru transee este 30-50 m, <strong>de</strong>ci luand media <strong>de</strong> 40 m, se vor<br />
construi 21 <strong>de</strong> transee, in 3 grupuri a cate 7 transee fiecare.<br />
Figura 2.1-3: Descompunere in siruri<br />
Page 91 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Aerarea intensiva va fi efectuata <strong>de</strong>:<br />
- Uti<strong>la</strong>j pentru intoarecerea <strong>de</strong>seului in transeu – o data <strong>la</strong> 2 zile;<br />
- Pardosea<strong>la</strong> prevazuta cu orificii.<br />
Alimentarea transeelor se realizeaza cu ajutorul unei benzi transportoare.<br />
Ha<strong>la</strong> inchisa va avea o suprafata <strong>de</strong> 7.500 m 2 , filtrarea aerului se realizeaza cu ajutorul unui<br />
biofiltru, care <strong>de</strong>rserveste, <strong>de</strong> asemenea, si ha<strong>la</strong> pentru tratare mecanica.<br />
Reducerea masei in timpul primei etape este <strong>de</strong> aprox. 30%, reprezentand un total <strong>de</strong><br />
aproximativ 53.200 t/an, sau, <strong>la</strong> o unitate <strong>de</strong> masa <strong>de</strong> 0,55 t/m 3 , 95.000 m 3 <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu partial<br />
stabilizat care va merge <strong>la</strong> etapa <strong>de</strong> maturare.<br />
A doua etapa – maturare – intrare 53.200 t/an ~ 95.000 m 3 /an<br />
Din prima etapa <strong>de</strong> <strong>de</strong>scompunere, <strong>de</strong>seul partial stabilizat este transportat catre o zona <strong>de</strong><br />
receptie, cu o suprafata <strong>de</strong> 250 m 2 .<br />
De aici, cu ajutorul a 2 incarcatoare frontale (alternativ) se formeaza gramezile. Gramezile vor<br />
avea o inaltime minima <strong>de</strong> 2 m si o <strong>la</strong>time <strong>de</strong> 5 m. In ve<strong>de</strong>rea reducerii perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> maturare <strong>la</strong><br />
6 saptamani, aerarea se va realiza cu ajutorul unei masini speciale care va intoarce gramezile,<br />
o data <strong>la</strong> 5 zile.<br />
Suprafata tota<strong>la</strong> necesara pentru faza <strong>de</strong> maturare este <strong>de</strong>terminata <strong>de</strong> urmatorii parametri:<br />
- Volumul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu stabilizat per metru – 6,2 m 3 /m;<br />
- Lungimea necesara pentru o perioada <strong>de</strong> maturare <strong>de</strong> 6 aptamani – 1.760 m;<br />
- Inaltimea gramezii – 5 m; distanta intre gramezi – 5,5 m;<br />
- Suprafata tota<strong>la</strong> necesara = 5,5 m * 1.760 m ~ 9.700 m 2 ;<br />
- Lungimea gramezii ~ 40 m; numarul total <strong>de</strong> gramezi ~ 44.<br />
Deci, suprafata tota<strong>la</strong> efectiva a zonei <strong>de</strong> maturare (constructie din otel) va fi <strong>de</strong> 10.000 m 2<br />
inclusiv zona <strong>de</strong> receptie din etapa <strong>de</strong> <strong>de</strong>scompunere.<br />
In urma acestei etape se va realiza o reducere a masei <strong>de</strong> aprox. 5%, care va conduce <strong>la</strong> o<br />
cantitate <strong>de</strong> 50.540 t/an, transportata catre <strong>de</strong>pozit.<br />
Page 92 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Figura 2.1-4: Fluxul tehnologic in cadrul statiei TMB Tutora<br />
2.1.4 Depozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
Subcompartimentul 1 al primei celule <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare din cadrul CMD Tutora este functional din<br />
16.07.2009, cu o capacitate <strong>de</strong> aprox. 598.000 mc.<br />
Initial, acest <strong>de</strong>pozit a fost dimensionat doar pentru minicipiul Iasi. In cadrul prezentului proiect,<br />
exploatarea acestuia a fost dimensionata pentru a <strong>de</strong>servi intreg ju<strong>de</strong>tul Iasi, astfel marindu-se<br />
fluxul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri si micsorandu-se durata <strong>de</strong> exploatare a primei celule <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare (pana in<br />
2018).<br />
Prima celu<strong>la</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare ce va fi finalizata in cadrul acestui proiect prin executia<br />
subcompartimentului 3, are o capacitate <strong>de</strong> 2.063.000 mc.<br />
Page 93 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Strategia ju<strong>de</strong>teana <strong>de</strong> management a <strong>de</strong>seurilor a avut in ve<strong>de</strong>re extin<strong>de</strong>rea capacitatii <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozitare a <strong>de</strong>seurilor cu inca 3 celule <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare prevazute pe ace<strong>la</strong>si amp<strong>la</strong>sament din<br />
cadrul CMD Tutora, pentru a asigura necesarul pentru perioada <strong>de</strong> perspectiva <strong>de</strong> 30 <strong>de</strong> ani,<br />
pana in 2038.<br />
Tabel 2.1-4: Capacitatea proiectata <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a CMD Tutora<br />
CELULELE DEPOZITULUI TUTORA<br />
m 3 Volumul cumu<strong>la</strong>t (m 3 )<br />
Celu<strong>la</strong> 1 2.063.000 2.063.000<br />
Celu<strong>la</strong> 2 2.100.000 4.163.000<br />
Celu<strong>la</strong> 3 2.900.000 7.063.000<br />
Celu<strong>la</strong> 4 1.113.000 8.176.000<br />
Drept urmare, prin prezentul proiect se va construi doar al 3-lea subcompartiment al primei<br />
celule, cu o capacitate estimata <strong>de</strong> 764.000 mc.<br />
Al treilea compartiment <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a <strong>de</strong>seurilor va fi realizat prin construirea unui dig <strong>de</strong><br />
inchi<strong>de</strong>re in partea <strong>de</strong> nord si doua diguri <strong>de</strong> separare in partile <strong>de</strong> est si sud.<br />
Digul <strong>de</strong> nord va avea o <strong>la</strong>time constanta <strong>de</strong> 3 m si panta <strong>de</strong> 1:3. Digurile <strong>de</strong> nord si <strong>de</strong> est vor<br />
avea o <strong>la</strong>time <strong>de</strong> 1,5 m si panta <strong>de</strong> 1:3. Baza compartimentului va fi mo<strong>de</strong><strong>la</strong>ta cu o panta <strong>de</strong> 1%<br />
in sectiune longitudina<strong>la</strong> (<strong>de</strong> <strong>la</strong> nord spre sud) si panta <strong>de</strong> 1% in sectiune transversa<strong>la</strong> <strong>de</strong>-a<br />
lungul axului compartimentului. Astfel va fi realizat un sistem <strong>de</strong> coame, pentru a asigura<br />
colectarea gravitationa<strong>la</strong>, transportul si evacuarea levigatului catre caminele <strong>de</strong> colectare<br />
localizate pe canalul principal <strong>de</strong> colectare a levigatului.<br />
Baza compartimentului va fi acoperita cu straturile specifice pentru izo<strong>la</strong>rea amp<strong>la</strong>samentelor<br />
pentru <strong>de</strong>pozite <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri nepericuloase, in conformitate cu HG 349/2005, si anume:<br />
Bariera geologica construita cu o grosime <strong>de</strong> 0,50 m, inclusiv un geocompozit<br />
bentonitic cu o permeabilitate <strong>de</strong> 1 x 10 -11 m/s, 1 cm grosime;<br />
Strat impermeabil astificial – geomembrana din PEID;<br />
Geotextil <strong>de</strong> protectie;<br />
Strat <strong>de</strong> drenaj din sort <strong>de</strong> ba<strong>la</strong>st 16/32 – grosime <strong>de</strong> 0,5 m;<br />
Conducte <strong>de</strong> drenaj si colectare din PEID;<br />
Geotxtil <strong>de</strong> separatie.<br />
Pentru colectarea levigatului se vor utiliza drenuri absorbante striate din PEID cu DN 250 mm,<br />
perforate 2/3 din sectiune. Drenul principal <strong>de</strong> colectare va fi realizat din conducte <strong>de</strong> PEID <strong>de</strong><br />
DN 315 mm, PN 10, perforat pe ¼ din sectiune si va fi amp<strong>la</strong>sat pe axul compartimentului, cu o<br />
panta <strong>de</strong> 1% dinspre nord spre sud. Evacuarea levigatului din compartiment se va realiza<br />
gravitational catre caminele conectate <strong>la</strong> conducta principa<strong>la</strong> <strong>de</strong> transport care, <strong>de</strong> asemenea,<br />
evacueaza din primele doua compartimente catre rezervorul tampon <strong>de</strong> levigat existent.<br />
Vor fi prevazute canale pluviale perimetrale pentru colectarea si evacuarea apei pluviale <strong>de</strong> pe<br />
taluzurile digurilor si <strong>de</strong> pe drumurile <strong>de</strong> acces si tehnologice. Apa pluvia<strong>la</strong> va fi evacuata in<br />
canalul amp<strong>la</strong>sat <strong>la</strong> nord <strong>de</strong> amp<strong>la</strong>sament.<br />
Page 94 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Depozitul va fi prevazut cu:<br />
sistem <strong>de</strong> colectare a levigatului;<br />
sistem <strong>de</strong> colectare a gazelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit;<br />
sistem <strong>de</strong> colectare a apelor pluviale.<br />
Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri va fi efectuata conform HG 349/2005 privind <strong>de</strong>pozitarea<br />
<strong>de</strong>seurilor, Normativul tehnic privind <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor si legis<strong>la</strong>tia europeana pentru<br />
inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri nepericuloase in vigoare.<br />
Prin prezentul proiect se vor inchi<strong>de</strong> 4 <strong>de</strong>pozite neconforme. Pentru 3 dintre ele, <strong>de</strong>pozitarea a<br />
fost sistata in iulie 2009 (Pascani, Har<strong>la</strong>u si Tomesti), iar al patrulea (Targu Frumos) va fi<br />
operabil pana in data <strong>de</strong> 16 iulie 2012.<br />
Tabelul <strong>de</strong> mai jos prezinta <strong>de</strong>taliile <strong>de</strong>pozitelor neconforme din ju<strong>de</strong>tul Iasi care vor fi inchise<br />
prin prezentul proiect:<br />
Tabel 2.1-5: Depozite urbane neconforme din ju<strong>de</strong>tul Iasi care vor fi inchise prin prezentul proiect<br />
Pascani – Valea Seaca Har<strong>la</strong>u Iasi - Tomesti<br />
Targu Frumos -<br />
Adancata<br />
Capacitate: 800.000 m 3<br />
Volumul <strong>de</strong>pozitat:<br />
600.000 m 3<br />
Suprafata ocupata: 3 ha<br />
Depozitarea a fost sistata<br />
in 2009.<br />
Operator: RAGCL<br />
Pascani<br />
Capacitate: 500.000 m 3<br />
Volumul <strong>de</strong>pozitat:<br />
400.000 m 3<br />
Suprafata ocupata: 1,6<br />
ha<br />
Depozitarea a fost sistata<br />
in 2009.<br />
Operator: Serviciul public<br />
<strong>de</strong> Salubritate Har<strong>la</strong>u<br />
Capacitate: 3.000.000 m 3<br />
Volumul <strong>de</strong>pozitat:<br />
2.500.000 m 3<br />
Suprafata ocupata: 20 ha<br />
Depozitarea a fost sistata<br />
in 2009.<br />
Operator:<br />
S.C.<br />
SALUBRIS S.A. Iasi<br />
Capacitate: 200.000 m 3<br />
Volumul <strong>de</strong>pozitat::<br />
80.000 m 3<br />
Suprafata ocupata: 1,5<br />
ha<br />
Termen limita pentru<br />
inchi<strong>de</strong>re: 2012.<br />
Operator:<br />
TERMOSERV<br />
TARGU FRUMOS<br />
SC<br />
SA<br />
Principalul obiectiv al sistemului <strong>de</strong> acoperire proiectat se refera <strong>la</strong>:<br />
Minimizarea infiltratiilor <strong>de</strong> apa in <strong>de</strong>seuri;<br />
Promovarea drenajului <strong>de</strong> suprafata si maximizarea <strong>de</strong>scarcarilor;<br />
Controlul circu<strong>la</strong>tiei gazului;<br />
Separarea fizica intre <strong>de</strong>seuri si durata <strong>de</strong> viata a animalelor si p<strong>la</strong>ntelor.<br />
In mod normal sistemul <strong>de</strong> acoperire inclu<strong>de</strong> un numar <strong>de</strong> componente selectate pentru<br />
in<strong>de</strong>plinirea obiectivelor mai sus mentionate. Functia principa<strong>la</strong> a sistemului <strong>de</strong> acoperire este<br />
<strong>de</strong> a minimiza infiltratiile in masa <strong>de</strong>seurilor si drept consecinta reducerea levigatului<br />
Page 95 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
generat.Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor se va face respectand Normativul tehnic privind <strong>de</strong>pozitarea<br />
<strong>de</strong>seurilor aprobat prin Ordinul 757/2004. Astfel, se vor respecta urmatoarele;<br />
• strat <strong>de</strong> sustinere (suport) <strong>de</strong> min. 0,50 m grosime, k > 1x10 -4 m/s;<br />
• strat <strong>de</strong> drenaj a gazului, realizate din materiale granu<strong>la</strong>re <strong>de</strong> grosime minima 0,30<br />
m şi k> 1x10 -4 m / s sau materiale artificiale echivalente;<br />
• Geo-compozit 6 kg / mp;<br />
• Strat <strong>de</strong> drenaj pentru apele din precipitatii din materiale granu<strong>la</strong>re cu grosime<br />
minima <strong>de</strong> 0,30 m si k > 1x10 -3 m/s sau din materiale artificiale;<br />
• Geo-textile <strong>de</strong> filtrare si separare, G= 400 g / mp;<br />
• Stratul <strong>de</strong> recultivare cu grosimea minima <strong>de</strong> 1,0 m, format din:<br />
strat <strong>de</strong> impermeabilizare din argi<strong>la</strong> ( grosimea ≥0,85 m), cu permeabilitatea k
Emisii si consumuri <strong>la</strong> tratamente aplicabile producerii <strong>de</strong> materiale utilizabile<br />
drept combustibili;<br />
Emisii si consumuri <strong>la</strong> tratarea (reducerea) emisiilor ;<br />
Monitorizare.<br />
4. TEHNICI CONSIDERATE DETERMINANTE IN BAT:<br />
Tehnici comune consi<strong>de</strong>rate <strong>de</strong>terminante in BAT;<br />
Tehnici consi<strong>de</strong>rate BAT in tratamentul biologic;<br />
Tehnici consi<strong>de</strong>rate BAT in tratamentul fizico-chimic;<br />
Tehnici consi<strong>de</strong>rate BAT in tratamente aplicabile in special recuperarii<br />
materialelor din <strong>de</strong>seuri;<br />
Tehnici consi<strong>de</strong>rate BAT in tratamente aplicabile producerii <strong>de</strong> materiale<br />
utilizabile drept combustibili;<br />
Tratamentul gazelor reziduale;<br />
Managementul apelor reziduale;<br />
Managementul reziduurilor;<br />
5. CELE MAI BUNE TEHNICI DISPONIBILE:<br />
Generic BAT;<br />
BAT pentru tipuri specifice <strong>de</strong> tratare a <strong>de</strong>seurilor.<br />
6. TEHNICI EMERGENTE (<strong>de</strong> viitor);<br />
7. CONCLUZII.<br />
2.2.1.1 Cele mai bune tehnici disponibile<br />
In documentele <strong>de</strong> referinta, CELE MAI BUNE TEHNICI DISPONIBILE sunt <strong>de</strong>scrise pe<br />
categorii, cat si in functie <strong>de</strong> natura, amploarea si complexitatea insta<strong>la</strong>tiilor. Pe domenii,<br />
activitatile care compun generic procesarea industria<strong>la</strong> a <strong>de</strong>seurilor, se apreciaza ca sunt BAT,<br />
atunci cand:<br />
A. In domeniul managementului <strong>de</strong> mediu:<br />
Este implementat Sistemul Managementului <strong>de</strong> Mediu, sau sunt in<strong>de</strong>plinite<br />
circumstantele <strong>de</strong> implementare a lui in viitorul apropiat;<br />
Exista siguranta unor preve<strong>de</strong>ri in SMM suficient <strong>de</strong> <strong>de</strong>taliate;<br />
Exista proceduri a<strong>de</strong>cvate <strong>de</strong> gospodarire si mentenanta, programe a<strong>de</strong>cvate <strong>de</strong><br />
pregatire a personalului, pentru prevenirea aparitiei unor situatii <strong>de</strong> risc <strong>de</strong> mediu;<br />
Exista suficient personal disponibil, cu pregatire profesiona<strong>la</strong> a<strong>de</strong>cvata;<br />
Exista suficiente cunostinte tehnice <strong>de</strong>spre <strong>de</strong>seuri<br />
B. In domeniul managementului utilitatilor si a materiilor prime<br />
Asigura o <strong>de</strong>falcare a consumului si generarii <strong>de</strong> energie (inclusiv export) <strong>de</strong> tipul<br />
<strong>de</strong> sursa (<strong>de</strong> exemplu, electricitate, gaz, lichid combustibilii conventionali, solizi<br />
combustibilii conventionali si <strong>de</strong>seuri)<br />
Asigura o crestere continua a eficientei energetice a insta<strong>la</strong>tiei<br />
Efectueaza o analiza comparativa interna (<strong>de</strong> exemplu, pe o baza anua<strong>la</strong>) a<br />
consumului <strong>de</strong> materii prime<br />
I<strong>de</strong>ntifica optiunile pentru utilizarea <strong>de</strong>seurilor ca materie prima pentru tratarea<br />
altor <strong>de</strong>seuri. In cazul in care <strong>de</strong>seurile sunt folosite pentru a trata alte <strong>de</strong>seuri,<br />
Page 97 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
atunci este necesar un sistem care sa garanteze cantitatea <strong>de</strong> <strong>de</strong>suri ca fiind<br />
dispinibi<strong>la</strong> . Daca acest lucru nu poate fi garantat, un tratament secundar sau alte<br />
materii prime trebuie introduse pentru a evita orice asteptare in plus a tratarii<br />
<strong>de</strong>seurilor.<br />
C. In domeniul stocarii si procesarii:<br />
Aplicarea tehnologiei <strong>de</strong>scrise in capitolul <strong>de</strong>stinat <strong>de</strong>pozitarii;<br />
Separarea fractiei lichi<strong>de</strong> <strong>de</strong>cantate si stocarea utilizand materiale impermeabile si<br />
rezistente;<br />
Aplicarea masurilor <strong>de</strong> evitare a problemelor asociabile stocarii/acumu<strong>la</strong>rii<br />
<strong>de</strong>seurilor;<br />
Aplicarea tehnologiilor referitoare <strong>la</strong> procesarea <strong>de</strong>seurilor;<br />
Asigurarea faptului ca umidificarea/mixarea <strong>de</strong>seurilor se face in spatii speciale cu<br />
aceasta <strong>de</strong>stinatie, prevazute cu insta<strong>la</strong>tii <strong>de</strong> aerisire/exhaustare, <strong>de</strong> catre<br />
personal calificat;<br />
D. Tratamente pentru emisiile in aer<br />
Pentru a preveni sau a contro<strong>la</strong> emisiile <strong>de</strong> praf in principal, mirosuri si COV si unii compusi<br />
anorganici, BAT trebuie sa:<br />
interzica containerele sa fie <strong>de</strong>schise <strong>la</strong> fel si autocamioanele si gropile <strong>de</strong> gunoi<br />
sa utilizeze un sistem inchis cu extractie, sau in <strong>de</strong>presie, <strong>la</strong> o insta<strong>la</strong>tie a<strong>de</strong>cvate<br />
<strong>de</strong> reducere. Aceasta tehnica are relevanta in special <strong>la</strong> procesele care implica<br />
transferul <strong>de</strong> vo<strong>la</strong>tile lichi<strong>de</strong>, inclusiv in timpul <strong>de</strong> incarcare/<strong>de</strong>scarcare a<br />
containerelor.<br />
sa aplice un sistem <strong>de</strong> extractie <strong>de</strong> dimensiuni a<strong>de</strong>cvate care sa acopere<br />
containerele <strong>de</strong> exploatare, zonele <strong>de</strong> pretratare, rezervoare <strong>de</strong> stocare,<br />
rezervoare <strong>de</strong> amestecare/reactie si zonele <strong>de</strong> filtrare, sau sa aiba un sistem<br />
separat pentru a trata gazele din rezervoarele specifice (<strong>de</strong> exemplu, filtre <strong>de</strong><br />
carbon din rezervoarele <strong>de</strong> exploatatie care contin <strong>de</strong>seuri contaminate cu<br />
solventi)<br />
sa opereze si sa mentina in mod corect echipamentul <strong>de</strong> imprastiere, inclusiv<br />
manipu<strong>la</strong>rea si tratarea/eliminarea a materialelor uzate<br />
au un sistem <strong>de</strong> curatare, pentru gazele anorganice emanate <strong>de</strong> <strong>la</strong> acesle unitati<br />
operationale care au un punct <strong>de</strong> <strong>de</strong>scarcare pentru emisiile <strong>de</strong> proces. Insta<strong>la</strong>rea<br />
unei insta<strong>la</strong>tii <strong>de</strong> curatare secundare pentru pretratare in cazul in care<br />
<strong>de</strong>scarcarea este incompatibi<strong>la</strong>, sau este prea concentrata pentru insta<strong>la</strong>tia<br />
principa<strong>la</strong> <strong>de</strong> curatare.<br />
sa aiba <strong>de</strong>tectoare <strong>de</strong> scurgere si proceduri <strong>de</strong> reparare rapida a) manipu<strong>la</strong>rea<br />
unui numar mare componente <strong>de</strong> conducte si <strong>de</strong>pozitare b) compusi care pot<br />
curge usor si ar crea o problema <strong>de</strong> mediu (<strong>de</strong> exemplu, emisiile usor<br />
dispersabile, contaminarea solului) Acesta poate fi vazut ca un element al SMM.<br />
reduce emisiile <strong>de</strong> aer pana <strong>la</strong> urmatoarele niveluri<br />
Parametrul aerului Emisii asociate BAT (mg/Nm 3 )<br />
COV 7 – 20<br />
Page 98 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
PM 5 – 20<br />
Pentru sarcini scazute ale COV, pot ajunge pana <strong>la</strong> cota 50 prin utilizarea unei combinatii <strong>de</strong><br />
prevenire si/sau tehnici <strong>de</strong> reducere. Tehnicile mentionate mai sus in BAT <strong>la</strong> sectiunea ―emisii<br />
<strong>de</strong> aer‖ (BAT numere 35 – 41) <strong>de</strong> asemenea contribuie <strong>la</strong> realizarea acestor valori.<br />
E. Tratamente biologice<br />
BAT trebuie sa:<br />
utilizeze tehnici <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare si <strong>de</strong> manipu<strong>la</strong>re in sistemele biologice;<br />
regleze tipurile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri admisibile si sa separe in functie <strong>de</strong> tipul <strong>de</strong> proces<br />
efectuat, precum si reducerea tehnica aplicabi<strong>la</strong> (<strong>de</strong> exemplu, in functie <strong>de</strong><br />
continutul <strong>de</strong> componente nonbio<strong>de</strong>gradable)<br />
utilizeze tehnici a<strong>de</strong>cvate <strong>de</strong> reducere a emisiilor atunci cand se aplica<br />
fermentarea anaeroba<br />
reduca emisiile atmosferice ale gazelor <strong>de</strong> evacuare in cazul utilizarii <strong>de</strong> biogaz pe<br />
post <strong>de</strong> combustibil prin restrictionarea emisiilor <strong>de</strong> praf, NOx, SOx, CO, H2S si<br />
COV, utilizand o combinatie corespunzatoare a tehnicilor<br />
imbunatateasca tratamentele mecanico-biologice<br />
reduca emisiile provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> tratamente mecanico-biologice <strong>la</strong> urmatoarele<br />
niveluri:<br />
Parametru<br />
Gaze <strong>de</strong> emisie tratate<br />
Miros (ouE/m 3 )
(UM)<br />
Consum <strong>de</strong> energie electrica<br />
(KWh/t <strong>de</strong>seu procesat)<br />
Consum <strong>de</strong> energie termica<br />
(GJ/t <strong>de</strong>seu procesat)<br />
Emisii <strong>de</strong> poluanti in aer<br />
(mg/m 3 ; g/t <strong>de</strong>seu procesat)<br />
Emisii <strong>de</strong> poluanti in apa<br />
(mg/l; g/t <strong>de</strong>seu procesat)<br />
Recic<strong>la</strong>bilitate<br />
(% din <strong>de</strong>seu colectat)<br />
Rata <strong>de</strong> conectare <strong>la</strong> serviciile<br />
<strong>de</strong> salubritate<br />
Tehnici propuse <strong>de</strong><br />
proiectant<br />
4,60<br />
0<br />
In limitele Ordinului<br />
462/93<br />
In limitele NTPA<br />
001/2005<br />
36,66<br />
2013<br />
100%<br />
Prin cele mai bune tehnici disponibile<br />
Conform celor mai bune practici <strong>de</strong> mediu<br />
Proiectul este realizat in conformitate cu<br />
preve<strong>de</strong>rile HG nr. 349/2005 privind <strong>de</strong>pozitarea<br />
<strong>de</strong>seurilor, precum si cu Ordinul ministrului<br />
<strong>mediului</strong> si gospodaririi apelor nr. 757/2004, pentru<br />
aprobarea Normativului tehnic privind <strong>de</strong>pozitarea<br />
<strong>de</strong>seurilor, care contine cerintele si masurile<br />
operationale si tehnice pentru <strong>de</strong>pozitarea<br />
<strong>de</strong>seurilor in scopul prevenirii sau reducerii cat mai<br />
mult posibil a efectelor negative <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> si<br />
<strong>asupra</strong> sanatatii popu<strong>la</strong>tiei, generate <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor, pe toata durata <strong>de</strong> viata a<br />
unui <strong>de</strong>pozit. Prin adoptarea acestei reglementari,<br />
se asigura respectarea tehnicilor <strong>de</strong> construire a<br />
<strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri <strong>la</strong> nivelul cerintelor<br />
europene, aceasta fiind cea mai buna tehnica<br />
disponibi<strong>la</strong> <strong>la</strong> nivel national pentru <strong>de</strong>pozitele <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri.<br />
Nivelul ratei <strong>de</strong> conectare <strong>la</strong> serviciile <strong>de</strong> salubritate<br />
previzionat a fi atins prin implementarea proiectului,<br />
corespun<strong>de</strong> cu nivelul stabilit prin PJGD Iasi<br />
3. DESEURI<br />
3.1 Centrul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora<br />
3.1.1 Tipurile si cantitatile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri rezultate<br />
In perioada <strong>de</strong> executie<br />
In timpul perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> constructie rezulta in mod uzual urmatoarele tipuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, care pot fi<br />
periculoase sau nepericuloase, dupa caz, si care se codifica in conformitate cu Lista cuprinzand<br />
<strong>de</strong>seurile, prevazuta in Anexa nr. 2 din HG 856/2002 privind evi<strong>de</strong>nta gestiunii <strong>de</strong>seurilor si<br />
pentru aprobarea listei cuprinzand <strong>de</strong>seurile, inclusiv <strong>de</strong>seurile periculoase:<br />
<strong>de</strong>seuri din constructii (cod 17) consi<strong>de</strong>rate nepericuloase: resturi <strong>de</strong> beton si caramizi<br />
(cod 17 01), resturi <strong>de</strong> lemn si stic<strong>la</strong> (cod 17 02), asfalturi (cod 17 03 02), amestecuri<br />
metalice (cod 17 04 07), pamant si pietre din excavatii (cod 17 05), materiale izo<strong>la</strong>nte<br />
(cod 17 06), materiale <strong>de</strong> constructie pe baza <strong>de</strong> gips (cod 17 08), alte amestecuri <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri nespecificate (cod 17 09);<br />
uleiuri uzate <strong>de</strong> motor, <strong>de</strong> transmisie si <strong>de</strong> ungere <strong>de</strong> <strong>la</strong> uti<strong>la</strong>jele <strong>de</strong> constructii si<br />
mijloacele <strong>de</strong> transport; <strong>de</strong>seuri periculoase, cod 13 02;<br />
anvelope uzate (<strong>de</strong>seuri nepericuloase, cod 16 01 03) si filtre <strong>de</strong> ulei (<strong>de</strong>seuri<br />
periculoase, cod 16 01 07) din activitatea <strong>de</strong> intretinere a mijloacelor <strong>de</strong> transport.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 100 of 246
De asemenea, mai pot rezulta ca <strong>de</strong>seuri menajere nepericuloase: <strong>de</strong>seuri bio<strong>de</strong>gradabile <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
bucatarii si cantine (cod 20 01 08), namoluri din fosele septice ale organizarii <strong>de</strong> santier (cod 20<br />
03 04), <strong>de</strong>seuri municipale amestecate (cod 20 03 01).<br />
In perioada <strong>de</strong> exploatare<br />
Activitatea <strong>de</strong>sfasurata in cadrul <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri este <strong>la</strong> randul ei generatoare <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri:<br />
<strong>de</strong>seuri menajere sau asimi<strong>la</strong>bile acestora;<br />
<strong>de</strong>seuri <strong>de</strong> tip stradal;<br />
<strong>de</strong>seuri tehnologice.<br />
Deseurile menajere sau asimi<strong>la</strong>bile cu acestea rezulta din activitatea <strong>de</strong> birou si cea<br />
tehnologica, intretinerea curateniei <strong>la</strong> locurile <strong>de</strong> munca. Ele contin hartie, stic<strong>la</strong>, p<strong>la</strong>stic, resturi<br />
alimentare si alte <strong>de</strong>seuri bio<strong>de</strong>gradabile; sunt <strong>de</strong>seuri nepericuloase.<br />
Deseurile <strong>de</strong> tip stradal vor rezulta din intretinerea cailor <strong>de</strong> transport, a parcarilor, spatiilor<br />
verzi si a zonei <strong>de</strong> compostare si sortare <strong>de</strong>seuri. Aceste <strong>de</strong>seuri sunt <strong>de</strong> asemenea<br />
nepericuloase.<br />
Deseurile tehnologice vor proveni din urmatoarele surse: zona <strong>de</strong> interventii uti<strong>la</strong>je, zona <strong>de</strong><br />
compostare, atelierele <strong>de</strong> intretinere / reparatii si statia <strong>de</strong> epurare.<br />
Deseurile <strong>de</strong> <strong>la</strong> zona <strong>de</strong> <strong>la</strong> spa<strong>la</strong>rea p<strong>la</strong>tformelor din zona <strong>de</strong> interventii uti<strong>la</strong>je vor fi:<br />
namoluri (s<strong>la</strong>muri) rezultate din <strong>de</strong>cantarea suspensiilor continute in apele uzate<br />
tehnologice; namolul va contine produse petroliere, nisip, particule coloidale si apa <strong>de</strong><br />
namol (<strong>de</strong>seuri periculoase codificate 13 05 02);<br />
emulsii ulei / apa colectate in separatorul <strong>de</strong> grasimi si provenite din antrenarea in apa<br />
<strong>de</strong> spa<strong>la</strong>re a urmelor <strong>de</strong> uleiuri <strong>de</strong> <strong>la</strong> sistemele <strong>de</strong> ungere sau <strong>de</strong> racire si din angrenaje<br />
neetanse (<strong>de</strong>seuri periculoase codificate 13 05 07);<br />
Deseurile din zona <strong>de</strong> tratare vor fi refuzuri <strong>de</strong> <strong>la</strong> sitarea produsului final. Ele vor fi constituite din<br />
fragmente <strong>de</strong> stic<strong>la</strong>, p<strong>la</strong>stic, lemn, metal, textile care nu au putut fi separate din materialul brut<br />
supus compostarii; acestea sunt <strong>de</strong>seuri nepericuloase si se vor <strong>de</strong>pune in zona <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare.<br />
Atelierele <strong>de</strong> intretinere - reparatii vor produce <strong>de</strong>seuri specifice acestor tipuri <strong>de</strong> activitati, si<br />
anume:<br />
<strong>de</strong>seuri metalice feroase si neferoase (<strong>de</strong>seuri nepericuloase, cod 17 04 07)<br />
uleiuri uzate <strong>de</strong> motor, <strong>de</strong> transmisie si <strong>de</strong> ungere (<strong>de</strong>seuri periculoase, cod 13 02)<br />
<strong>la</strong>vete imbibate cu produs petrolier (<strong>de</strong>seuri periculoase, cod 15 02 02)<br />
baterii uzate (<strong>de</strong>seuri periculoase, cod 16 06 01)<br />
anvelope uzate (<strong>de</strong>seuri nepericuloase, cod 16 01 03)<br />
filtre <strong>de</strong> ulei (<strong>de</strong>seuri periculoase, cod 16 01 07)<br />
amba<strong>la</strong>je <strong>de</strong> <strong>la</strong> piesele <strong>de</strong> schimb (<strong>de</strong>seuri nepericuloase, cod 15 01 06)<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 101 of 246
Din activitatea statiei <strong>de</strong> epurare a levigatului, concentratul rezultat va fi preluat <strong>de</strong> catre o<br />
companie specializata, in ve<strong>de</strong>rea tratarii si eliminarii <strong>de</strong>finitive. Din activitatea statiei <strong>de</strong> epurare<br />
ape uzate menajere va rezulta namol <strong>de</strong> epurare exce<strong>de</strong>ntar care va fi <strong>de</strong>shidratat mecanic<br />
pana <strong>la</strong> umiditatea <strong>de</strong> 65%. Datorita regimului <strong>de</strong> functionare in conditii <strong>de</strong> aerare prelungita,<br />
cantitatea <strong>de</strong> namol exce<strong>de</strong>ntar va fi mica, in componenta acestuia predominand materialul<br />
colectat in treapta mecanica.<br />
3.1.2 Modul <strong>de</strong> gospodarire a <strong>de</strong>seurilor<br />
In perioada <strong>de</strong> executie vor fi asigurate spatii special amenajate pentru <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor<br />
rezultate, precum si contracte <strong>de</strong> salubritate incheiate cu societati <strong>de</strong> profil.<br />
Cantitatile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri rezultate din activitatile <strong>de</strong> exploatare a <strong>de</strong>pozitului sunt nesemnificative in<br />
raport cu cele care constituie obiectul <strong>de</strong> activitate al investitiei. Ele vor fi gospodarite in functie<br />
<strong>de</strong> natura lor, incercandu-se pe cat posibil recuperarea celor valorificabile si separarea celor<br />
periculoase.<br />
Deseurile rezultate in perioada <strong>de</strong> exploatare vor fi gestionate astfel:<br />
<strong>de</strong>seuri municipale amestecate produse <strong>de</strong> personalul angajat, in timpul programului <strong>de</strong><br />
lucru si sunt colectate in pubelele <strong>de</strong>stinate acestui scop sunt introduse periodic in<br />
circuitul <strong>de</strong>seurilor municipale colectate, si procesate impreuna cu acestea;<br />
*<strong>de</strong>seuri <strong>de</strong> uleiuri uzate <strong>de</strong> motor, <strong>de</strong> transmisie si <strong>de</strong> ungere <strong>de</strong> <strong>la</strong> mijloacele auto <strong>de</strong><br />
transport si agregatele <strong>de</strong> ridicare/transport, vor fi colectate in recipienti metalici si se<br />
<strong>de</strong>poziteaza in locuri special amenajate pentru a se preda <strong>la</strong> unitati specializate in<br />
colectarea si valorificarea/neutralizarea lor;<br />
*baterii cu plumb (acumu<strong>la</strong>tori) uzate provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> mijloacele <strong>de</strong> transport si/sau<br />
ridicare, cu ocazia inlocuirii lor; acestea vor fi <strong>de</strong>pozitate separat in containere<br />
inscriptionate si predate unor unitati specializate;<br />
anvelope scoase din uz rezulta <strong>de</strong> <strong>la</strong> mijloacele <strong>de</strong> transport si/sau ridicare, cu ocazia<br />
preschimbarii lor, acestea se valorifica prin firme autorizate pentru colectarea si<br />
valorificarea <strong>de</strong> anvelope uzate;<br />
*ulei si concentrate <strong>de</strong> <strong>la</strong> separare rezulta in procesul <strong>de</strong> spa<strong>la</strong>re a autovehiculelor, prin<br />
separarea uleiurilor si a produselor petroliere; vor fi predate <strong>la</strong> societati specializate;<br />
*namolul rezultat <strong>de</strong> <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> tratare a apelor uzate menajere si a levigatului va fi<br />
<strong>de</strong>pus in celu<strong>la</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare dupa uscarea in prea<strong>la</strong>bil.<br />
OBS: Deseurile ale caror cod este marcat cu * fac parte din categoria <strong>de</strong>seurilor periculoase.<br />
Din <strong>de</strong>seurile tehnologice se vor recupera materialele recic<strong>la</strong>bile (metale, uleiuri uzate, baterii<br />
uzate, resturile <strong>de</strong> produse petroliere, filtrele <strong>de</strong> ulei), calea <strong>de</strong> valorificare a acestora fiind<br />
simi<strong>la</strong>ra cu cea a materialelor simi<strong>la</strong>re provenite din alte activitati economice.<br />
Deseurile nevalorificabile periculoase (<strong>la</strong>vete imbibate cu produse petroliere) vor fi eliminate in<br />
functie <strong>de</strong> natura lor, <strong>la</strong> fel ca materialele simi<strong>la</strong>re provenite din alte activitati economice.<br />
Deseurile nevalorificabile dar nepericuloase vor fi trimise pe <strong>de</strong>pozit.<br />
Activitatile din cadrul obiectivelor <strong>de</strong> investitii vor fi monitorizate din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al protectiei<br />
<strong>mediului</strong>, monitorizare ce va cuprin<strong>de</strong> obligatoriu gestiunea <strong>de</strong>seurilor.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 102 of 246
3.1.2.1 Managementul <strong>de</strong>seurilor periculoase<br />
Denumirea<br />
<strong>de</strong>seului *)<br />
Cantitatea<br />
prevazuta a<br />
fi<br />
generata/an<br />
Starea fizica<br />
(Solid – S<br />
Lichid – L,<br />
Semisolid -<br />
SS)<br />
Codul<br />
<strong>de</strong>seului *)<br />
Codul<br />
privind<br />
principa<strong>la</strong><br />
proprietate<br />
pericu-loasa<br />
**)<br />
Codul<br />
c<strong>la</strong>sifi-carii<br />
statistice<br />
***)<br />
Managementul <strong>de</strong>seurilor<br />
– cantitatea prevazuta a fi<br />
generata –<br />
valorificata<br />
eliminata<br />
ramasa<br />
in stoc<br />
Uleiuri uzate, <strong>de</strong><br />
motor si <strong>de</strong><br />
transmisie<br />
2000 l L 13 02 H14 - 2000 l - -<br />
Filtre <strong>de</strong> ulei 20 buc S 16 01 07 H14 - 20 buc - -<br />
Namoluri <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
separatoare<br />
Materiale<br />
absorbante, filtrante,<br />
materiale <strong>de</strong><br />
protectie<br />
contaminate cu<br />
substante<br />
periculoase<br />
500 m 3 SS 13 05 02 H14 - - 500 m 3 -<br />
100 kg S 15 02 02 H14 - - 100 kg -<br />
Acumu<strong>la</strong>tori<br />
plumb<br />
cu<br />
10 buc S 16 06 01 H6 - - 10 buc -<br />
*) In conformitate cu Lista cuprinzand <strong>de</strong>seurile, inclusiv <strong>de</strong>seurile periculoase prevazute in anexa nr. 2 <strong>la</strong> Hotararea<br />
Guvernului nr. 856/2002 privind evi<strong>de</strong>nta gestionarii <strong>de</strong>seurilor si pentru aprobarea listei cuprinzand <strong>de</strong>seurile,<br />
inclusiv <strong>de</strong>seurile periculoase<br />
**) Ordonanta <strong>de</strong> urgenta a Guvernului nr. 78/2000 privind regimul <strong>de</strong>seurilor, aprobata cu modificarile si completarile<br />
prin Legea nr. 426/2001<br />
***) La data aparitie legis<strong>la</strong>tiei care reglementeaza c<strong>la</strong>sificarea statistica.<br />
3.2 Statiile <strong>de</strong> sortare si transfer<br />
3.2.1 Tipurile si cantitatile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri rezultate<br />
In perioada <strong>de</strong> executie<br />
In perioada <strong>de</strong> constructie rezulta in mod uzual urmatoarele tipuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, care pot fi<br />
periculoase sau nepericuloase, dupa caz, si care se codifica in conformitate cu Lista cuprinzand<br />
<strong>de</strong>seurile, prevazuta in Anexa nr. 2 din HG 856/2002 privind evi<strong>de</strong>nta gestiunii <strong>de</strong>seurilor si<br />
pentru aprobarea listei cuprinzand <strong>de</strong>seurile, inclusiv <strong>de</strong>seurile periculoase:<br />
<strong>de</strong>seuri din constructii (cod 17) consi<strong>de</strong>rate nepericuloase: resturi <strong>de</strong> beton si caramizi<br />
(cod 17 01), resturi <strong>de</strong> lemn si stic<strong>la</strong> (cod 17 02), asfalturi (cod 17 03 02), amestecuri<br />
metalice (cod 17 04 07), pamant si pietre din excavatii (cod 17 05), materiale izo<strong>la</strong>nte<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 103 of 246
(cod 17 06), materiale <strong>de</strong> constructie pe baza <strong>de</strong> gips (cod 17 08), alte amestecuri <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri nespecificate (cod 17 09);<br />
uleiuri uzate <strong>de</strong> motor, <strong>de</strong> transmisie si <strong>de</strong> ungere <strong>de</strong> <strong>la</strong> uti<strong>la</strong>jele <strong>de</strong> constructii si<br />
mijloacele <strong>de</strong> transport; <strong>de</strong>seuri periculoase, cod 13 02;<br />
anvelope uzate (<strong>de</strong>seuri nepericuloase, cod 16 01 03) si filtre <strong>de</strong> ulei (<strong>de</strong>seuri<br />
periculoase, cod 16 01 07) din activitatea <strong>de</strong> intretinere a mijloacelor <strong>de</strong> transport.<br />
De asemenea, mai pot rezulta ca <strong>de</strong>seuri menajere nepericuloase: <strong>de</strong>seuri bio<strong>de</strong>gradabile <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
bucatarii si cantine (cod 20 01 08), namoluri din fosele septice ale organizarii <strong>de</strong> santier (cod 20<br />
03 04), <strong>de</strong>seuri municipale amestecate (cod 20 03 01).<br />
In perioada <strong>de</strong> executie vor fi asigurate spatii special amenajate pentru <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor<br />
rezultate, precum si contracte <strong>de</strong> salubritate incheiate cu societati <strong>de</strong> profil.<br />
In perioada <strong>de</strong> exploatare<br />
Activitatea <strong>de</strong>sfasurata in cadrul statiilor <strong>de</strong> sortare si transfer este <strong>la</strong> randul ei generatoare <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri:<br />
<strong>de</strong>seuri menajere sau asimi<strong>la</strong>bile acestora;<br />
<strong>de</strong>seuri tehnologice.<br />
Deseurile menajere sau asimi<strong>la</strong>bile cu acestea rezulta din activitatea <strong>de</strong> birou si cea<br />
tehnologica, intretinerea curateniei <strong>la</strong> locurile <strong>de</strong> munca. Ele contin hartie, stic<strong>la</strong>, p<strong>la</strong>stic, resturi<br />
alimentare si alte <strong>de</strong>seuri bio<strong>de</strong>gradabile; sunt <strong>de</strong>seuri nepericuloase.<br />
Deseurile tehnologice vor proveni din separatoarele <strong>de</strong> hidrocarburi pentru apele pluviale, si<br />
anume:<br />
namoluri rezultate din separatoare <strong>de</strong> produse petroliere (<strong>de</strong>seuri periculoase codificate<br />
13 05 02).<br />
3.2.2 Modul <strong>de</strong> gospodarire a <strong>de</strong>seurilor<br />
In perioada <strong>de</strong> executie vor fi asigurate spatii special amenajate pentru <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor<br />
rezultate, precum si contracte <strong>de</strong> salubritate incheiate cu societati <strong>de</strong> profil.<br />
Cantitatile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri rezultate din activitatile <strong>de</strong> exploatare sunt nesemnificative.<br />
Ele vor fi gospodarite in cadrul functiunii respective, in functie <strong>de</strong> natura lor, incercandu-se pe<br />
cat posibil recuperarea celor valorificabile si separarea celor periculoase.<br />
Deseurile rezultate in perioada <strong>de</strong> exploatare vor fi gestionate astfel:<br />
<strong>de</strong>seuri municipale amestecate produse <strong>de</strong> personalul angajat, in timpul programului <strong>de</strong><br />
lucru si sunt colectate in pubelele <strong>de</strong>stinate acestui scop sunt introduse periodic in<br />
circuitul <strong>de</strong>seurilor municipale colectate, si procesate impreuna cu acestea;<br />
produse petroliere provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> separatoare vor fi predate unor societati specializate.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 104 of 246
3.3 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor neconforme<br />
3.3.1 Tipurile si cantitatile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri rezultate<br />
In perioada executiei lucrarilor <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re si remediere <strong>de</strong>pozite neconforme rezulta in mod<br />
uzual urmatoarele tipuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, care pot fi periculoase sau nepericuloase, dupa caz, si care<br />
se codifica in conformitate cu Lista cuprinzand <strong>de</strong>seurile, prevazuta in Anexa nr. 2 din HG<br />
856/2002 privind evi<strong>de</strong>nta gestiunii <strong>de</strong>seurilor si pentru aprobarea listei cuprinzand <strong>de</strong>seurile,<br />
inclusiv <strong>de</strong>seurile periculoase:<br />
<strong>de</strong>seuri din constructii (cod 17) consi<strong>de</strong>rate nepericuloase: resturi <strong>de</strong> beton si caramizi<br />
(cod 17 01), resturi <strong>de</strong> lemn si stic<strong>la</strong> (cod 17 02), asfalturi (cod 17 03 02), amestecuri<br />
metalice (cod 17 04 07), pamant si pietre din excavatii (cod 17 05), materiale izo<strong>la</strong>nte<br />
(cod 17 06), materiale <strong>de</strong> constructie pe baza <strong>de</strong> gips (cod 17 08), alte amestecuri <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri nespecificate (cod 17 09);<br />
uleiuri uzate <strong>de</strong> motor, <strong>de</strong> transmisie si <strong>de</strong> ungere <strong>de</strong> <strong>la</strong> uti<strong>la</strong>jele <strong>de</strong> constructii si<br />
mijloacele <strong>de</strong> transport; <strong>de</strong>seuri periculoase, cod 13 02;<br />
anvelope uzate (<strong>de</strong>seuri nepericuloase, cod 16 01 03) si filtre <strong>de</strong> ulei (<strong>de</strong>seuri<br />
periculoase, cod 16 01 07) din activitatea <strong>de</strong> intretinere a mijloacelor <strong>de</strong> transport.<br />
Din lucrarile <strong>de</strong> intretinere in faza <strong>de</strong> post-inchi<strong>de</strong>re ar putea rezulta unele <strong>de</strong>seuri <strong>de</strong> materiale<br />
<strong>de</strong> constructie simi<strong>la</strong>re celor mentionate anterior (cod 17), dar in cantitati nesemnifivative.<br />
Din lucrarile <strong>de</strong> intretinere vor putea rezulta cantitati reduse <strong>de</strong> alte <strong>de</strong>seuri nepericuloase sau<br />
periculoase in cantitati mici.<br />
3.3.2 Modul <strong>de</strong> gospodarire a <strong>de</strong>seurilor<br />
In perioada <strong>de</strong> executie a lucrarilor <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozite neconforme vor fi asigurate spatii<br />
special amenajate pentru <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor rezultate, precum si contracte <strong>de</strong> salubritate<br />
incheiate cu societati <strong>de</strong> profil.<br />
Gestionarea <strong>de</strong>seurilor provenite din lucrarile <strong>de</strong> intretinere post-inchi<strong>de</strong>re se va face <strong>de</strong> catre<br />
personalul permanent care va supraveghea <strong>de</strong>pozitul inchis, <strong>de</strong>seurile fiind evacuate in locuri<br />
special amenajate respectiv predate <strong>la</strong> unitati specializate.<br />
4. IMPACTUL POTENTIAL ASUPRA COMPONENTELOR DE MEDIU SI<br />
MASURI DE REDUCERE A ACESTUIA<br />
4.1 Apa<br />
4.1.1 Date hidrografice<br />
Reteaua hidrografica<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi este acoperit <strong>de</strong> 2 bazine hidrografice: Prut si Siret; toate datele sunt raportate<br />
Directiei Apelor Siret-Bacau si directiei Apelor Prut-Iasi.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 105 of 246
Sub raportul resurselor hidrologice, teritoriul ju<strong>de</strong>tului Iasi se caracterizeaza printr-o zona<br />
centra<strong>la</strong> <strong>de</strong>ficitara, incadrata spre vest si est <strong>de</strong> sectoarele strabatute <strong>de</strong> raurile Moldova, siret si<br />
Prut, care prezinta unele disponibilitati.<br />
Din cantitatea tota<strong>la</strong> a precipitatiilor atmosferice cazute intr-un an mediu, care este <strong>de</strong>stul <strong>de</strong><br />
redusa, doar 14-17% alimenteaza raurile si <strong>la</strong>curile, cea mai mare parte consumandu-se prin<br />
infiltratie si evaporatie.<br />
Alimentarea principa<strong>la</strong> a raurilor este cea din ploi si zapezi, care participa <strong>la</strong> formarea scurgerii<br />
cu 85% in sudul campiei Moldovei si cu 90-96% in zona inalta din nordul si sudul ju<strong>de</strong>tului.<br />
Lungimea retelei hidrografice din ju<strong>de</strong>tul Iasi este <strong>de</strong> 2.322 km, iar <strong>de</strong>nsitatea medie a retelei<br />
hidrografice este <strong>de</strong> 0,42 km/km2.<br />
Din <strong>de</strong>nsitatea tota<strong>la</strong> a arterelor hidrografice <strong>de</strong> 1,5 km/km2, numai 30% au o scurgere<br />
permanenta, cele<strong>la</strong>lte fiind semipermanente si intermitente.<br />
Pe teritoriul ju<strong>de</strong>tului, bazinele hidrografice ale raurilor Prut, Bar<strong>la</strong>d si Siret ocupa suprafete <strong>de</strong><br />
3.551 km2, respectiv 1.013 km2 si 912 km2.<br />
Numarul mediu al zilelor cu inghet este <strong>de</strong> 75-100 zile/an, iar a podului <strong>de</strong> gheata intre 50-65<br />
zile. Se observa secarea raurilor mai mici (pana <strong>la</strong> 300-500 km2) cu caracter <strong>de</strong><br />
semipermanenta. Ca o caracteristica proprie a raurilor din Podisul Moldovei, <strong>de</strong>bitele minime <strong>de</strong><br />
iarna sunt mai mici <strong>de</strong>cat cele <strong>de</strong> vara.<br />
Situatia rea<strong>la</strong> a scurgerii minime cu asigurari diferite nu poate fi stabilita exact din cauza<br />
folosintelor <strong>de</strong> apa care pot sa consume in etape critice 50-80% din rezervele <strong>de</strong> apa ce raman<br />
in albii.<br />
Astfel se contureaza lipsa <strong>de</strong> apa in aceste regiuni cu rezerve reduse <strong>de</strong> ape subterane si<br />
necesitatea suplimentarii lor din raurile periferice.<br />
Scurgerea solida are valori ridicate in tot ju<strong>de</strong>tul Iasi, ceea ce ii asigura Prutului o alimentare<br />
bogata <strong>de</strong> aluviuni in suspensie.<br />
Turbiditatea medie este sub 100g/m 3 in sectoarele din vestul si sudul ju<strong>de</strong>tului, care sunt mai<br />
inalte si mai bine impadurite, <strong>de</strong>pasind insa 2.500 g/m 3 in sud-estul Campiei Moldovei.<br />
Tabel 4.1-1: Resursele <strong>de</strong> apa in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Resurse <strong>de</strong> suprafata<br />
Resurse subterane<br />
Teoretice Tehnic folosibile Teoretice Tehnic folosibile<br />
Mil m 3 /an Mil m 3 /an Mil m 3 /an Mil m 3 /an<br />
882 95 127,6 75<br />
Sursa: Strategia <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare economica si socia<strong>la</strong> a ju<strong>de</strong>tului Iasi<br />
Apele subterane<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 106 of 246
Apele subterane din cadrul ju<strong>de</strong>tului Iasi sunt <strong>de</strong> doua categorii: captive (sau <strong>de</strong> adancime) si<br />
libere.<br />
Apele subterane captive au caracter ascensional sau chiar artezian si sunt puternic<br />
mineralizate, fiind interceptate prin foraje <strong>la</strong> diferite adancimi, in <strong>de</strong>pozite siluriene, ba<strong>de</strong>niene,<br />
sarmatiene. In zona orasului Iasi au fost intalnite astfel <strong>de</strong> ape cu mineralizari cuprinse intre 13<br />
si 30 g/l, <strong>la</strong> adancimi incepand <strong>de</strong> <strong>la</strong> 320 m <strong>la</strong> 1.100 m. In forajele <strong>de</strong> <strong>la</strong> Nicolina s-au interceptat<br />
ape clorosodice, sulfuroase, iodurate, bromurate, bicarbonatate, magneziene, alcaline, calcice,<br />
cu concentratie mare <strong>de</strong> saruri cu calitati terapeutice <strong>de</strong>osebite, care au favorizat aparitia si<br />
<strong>de</strong>zvoltarea statiunii balneare Nicolina.<br />
Apele subterane libere includ straturi acvifere fara presiune si sunt cantonate in <strong>de</strong>pozite<br />
sectionate <strong>de</strong> vai, puternic influentate <strong>de</strong> precipitatii.<br />
Sunt ape cu <strong>de</strong>bite re<strong>la</strong>tiv reduse (0-3l/s), cu variatii mari ale nivelului hidrostatic, bogate in<br />
saruri solubile, fiind in general nepotabile sau <strong>la</strong> limita potabilitatii. Cele care spa<strong>la</strong> argile si<br />
marne sarmatiene se incarca si mai mult in saruri, dand ape minerale, unele cu propietati<br />
curative.<br />
Apele <strong>de</strong> suprafata<br />
Apele <strong>de</strong> suprafata din cadrul ju<strong>de</strong>tului sunt reprezentate prin rauri si <strong>la</strong>curi:<br />
Raurile fac parte din cele 2 mari bazine hidrografice: Prut si Siret – cea mai mare parte (60%)<br />
apartinand Prutului. Cele mai importante cursuri, asa cum se succed <strong>de</strong> <strong>la</strong> est <strong>la</strong> vest, sunt:<br />
Prutul, Jijia, Bahluiul, Miletinul, Jijioara, Siretul, Moldova. Partea <strong>de</strong> sud a ju<strong>de</strong>tului apartine<br />
bazinului superior al Bar<strong>la</strong>dului ( afluent al Siretului), cursurile principale fiind Vasluietul,<br />
Sacovatul, Stavnicul.<br />
Dintre toate cursurile <strong>de</strong> apa, numai Bahluiul si jijioara isi <strong>de</strong>zvolta in intregime bazinele in<br />
limitele ju<strong>de</strong>tului, constituind rauri autohtone.<br />
Densitatea retelei hidrografice permanente este <strong>de</strong> 0,5 km/km 2 , iar a celei temporare <strong>de</strong> 1,0<br />
km/km 2 , <strong>de</strong>ci o <strong>de</strong>nsitate tota<strong>la</strong> <strong>de</strong> 1,5 km/km 2 .<br />
Reteaua hidrografica codificata totalizeaza 2.400 km. Analiza <strong>de</strong>bitelor medii multianuale<br />
evi<strong>de</strong>ntiaza faptul ca cele mai bogate sunt rarile Siret, Moldova si Prut, cu 33,48 m 3 /s, 31,1 m 3 /s<br />
si respectiv 72,55 m 3 /s. Jijia si Bahluiul au <strong>de</strong>bite medii <strong>de</strong> 3,25 m 3 /s si respectiv 2,1 m 3 /s, <strong>de</strong>ci<br />
rezerve <strong>de</strong> apa mult mai reduse.<br />
Siretul izvoraste din culmea Carpatilor Padurosi din Ucraina <strong>de</strong> <strong>la</strong> 1.238 m altitudine. Bazinul<br />
Siretului, <strong>de</strong>zvoltat asimetric, traverseaza teritoriul ju<strong>de</strong>tului Iasi pe o lungime <strong>de</strong> 81 km, avand o<br />
<strong>la</strong>time ce variaza intre 1,5 si 5 km. Cei mai importanti afluenti dinspre creasta Dealul Mare<br />
Har<strong>la</strong>u sunt: Conteasca, ruja, Gistesti, Sodomeni, Parului, Podul Turcului. Referitor <strong>la</strong> repartitia<br />
sezoniera a scurgerii medii, se observa mai intai ca volumul maxim al acesteia se inregistreaza<br />
primavara (40-50%), viiturile insa producandu-se mai tarziu (aprilie mai). Vara, datorita<br />
precipitatiilor abun<strong>de</strong>nte din nord, scurgerea se mentine <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> ridicata (25-35%) fata <strong>de</strong><br />
sezonul <strong>de</strong> iarna, cand inghetul <strong>de</strong> lunga durata impiedica formarea scurgerii superficiale,<br />
volumul ei fiind in general <strong>de</strong> 10-15%. La varsare, raul Siret ajunge cu un volum mediu <strong>de</strong> apa<br />
<strong>de</strong> 190 mc/s, fiin cel mai mare <strong>de</strong>bit al unui rau intern din tara noastra.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 107 of 246
La intrarea in ju<strong>de</strong>tul Iasi, in apropierea localitatii Lespezi, are o suprafata <strong>de</strong> bazin <strong>de</strong> 5.874<br />
km 2 si o lungime <strong>de</strong> 263 km, valori care cresc pana <strong>la</strong> iesirea din ju<strong>de</strong>t, in amomte <strong>de</strong> localitatea<br />
Doljesti, <strong>la</strong> 6.617 km 2 si respectiv 339 km. Panta medie pe sectorul aferent ju<strong>de</strong>tului este <strong>de</strong><br />
0,5%. Volumul maxim scurs pe anotimpuri se inregistreaza in mod obisnuit primavara (aprilieiunie),<br />
iar cel minim <strong>la</strong> sfarsitul toamnei si inceputul iernii (noiembrie-ianuarie) cand se scurge in<br />
medie circa 45% si respectiv 10% din volumul anual. Fenomenele <strong>de</strong> inghet (curgeri <strong>de</strong> sloiuri,<br />
gheta <strong>la</strong> mal, pod <strong>de</strong> gheata) analizate <strong>la</strong> statia hidrometrica Lespezi, sectiune reprezentativa pe<br />
ntru intreg sectorul aferent ju<strong>de</strong>tului, se inregistreaza in fiecare iarna si au o durata medie <strong>de</strong><br />
circa 100 zile, cea mai mare durata fiind <strong>de</strong> 126 zile, iar cea mai mica <strong>de</strong> 49 zile.Podul <strong>de</strong><br />
gheata apare si el <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> <strong>de</strong>s in peste 90% din ierni si dureaza in medie 68 zile, cea mai<br />
mare durata fiind <strong>de</strong> 110 zile, iar cea mai mica <strong>de</strong> 33 <strong>de</strong> zile.<br />
Prutul izvoraste din muntii Cernahorei pe teritoriul Ucrainei. In regimul lui sunt intiparite fazele<br />
tipice ale raurilor din regiunile <strong>de</strong>luroase ale provinciei climatice est europene. Raul Prut intra pe<br />
teritoriul ju<strong>de</strong>tului Iasi <strong>la</strong> hm.2.290, amonte confluenta cu raul Berzea-Veche, strabatand 211 km<br />
ju<strong>de</strong>tul Iasi, pana <strong>la</strong> hm.4.400, aval <strong>de</strong> confluenta cu raul Mosna. Pantele sale medii scad pe<br />
acest sector <strong>la</strong> 0,23 m/km, ceea ce duce <strong>la</strong> o meandrare foarte puternica, a carei coeficient<br />
atinge 1,7.<br />
La intrarea in ju<strong>de</strong>tul Iasi are o suprafata a bazinului <strong>de</strong> receptie <strong>de</strong> 13.381 km 2 si o lungime <strong>de</strong><br />
444 km, iar <strong>la</strong> iesire are o suprafata <strong>de</strong> bazin <strong>de</strong> 22.360 km 2 si o lungime <strong>de</strong> 675 km. Debitul<br />
mediu multianual variaza intre 92 m 3 /s, <strong>la</strong> intrare si 104 m 3 /s, <strong>la</strong> iesire, aportul principal fiind al<br />
Jijiei. Debitele medii anuale variaza <strong>de</strong> <strong>la</strong> an <strong>la</strong> an ajungand <strong>la</strong> mai mult <strong>de</strong> dublu in anii ploiosi si<br />
aproape <strong>la</strong> jumatate in anii secetosi, comparativ cu valoarea <strong>de</strong>bitului mediu multianual.<br />
Volumul maxim scurs pe anotimpuri se inregistreaza, <strong>de</strong> obicei, primavara (aprilie –iunie), iar cel<br />
minim <strong>la</strong> sfarsitul toamnei si inceputul iernii (noiembrie-ianuarie), cand se scurg in medie 45% si<br />
respectiv 12% din volumul anual.<br />
Prutul primeste principalii afluenti pe partea dreapta: Riioasa, Solonet, Jijia, Bohotin si Mosna.<br />
In aval <strong>de</strong> primirea Jijiei, Lunca Prutului se <strong>la</strong>rgeste mult atingand pe alocuri 2-4 km si incepe sa<br />
cantoneze o serie <strong>de</strong> <strong>la</strong>curi <strong>de</strong> lunca.<br />
Raul Jijia este afluentul Prutului cu dimensiunile morfometrice cele mai mari, insa <strong>de</strong>bitele sale<br />
medii sunt reduse (4,8 mc/s) din cauza scurgerii zonale sarace. Izvoraste <strong>de</strong> pe teritoriul<br />
Ucrainei <strong>de</strong> <strong>la</strong> altitudinea <strong>de</strong> 410 m. Dupa un curs <strong>de</strong> cca. 4 km patrun<strong>de</strong> pe teritoriul tarii<br />
noastre, un<strong>de</strong> pana <strong>la</strong> Dorohoi are pante medii <strong>de</strong> 10 m/km. In aval sca<strong>de</strong> sub 1 m/km si chiar<br />
sub 0,3 m/km. Pana <strong>la</strong> confluenta sa cu Miletinul, Jjia primeste un afluent consecvent din<br />
dreapta, pe Aluza, iar dinspre interfluviul ingust al Jijiei cu Prutul afluentii mici, obsecventi<br />
(G<strong>la</strong>vanesti, Cracalia, Epureni, Hartabau, Sbant, Pop si Frasin).<br />
Bazinul hidrografic al raului Jijia se caracterizeaza prin frecvente si accentuate variatii <strong>de</strong><br />
niveluri si <strong>de</strong>bite ce dau nastere <strong>la</strong> viituri si inundatii in tot bazinul.Apele mari se produc in<br />
general in intervalul martie-iunie, cand se transporta cca 70% din stocul anual.<br />
Raul Miletin izvoraste din culmea Siretului superior <strong>de</strong> <strong>la</strong> altitudinea <strong>de</strong> 323 m. Cel mai important<br />
afluent venit dinspre Dealul Mare este Scanteia. De aici, raul Miletin <strong>de</strong>vine un curs subsecvent<br />
<strong>de</strong> podis, cu cueste din dreapta sa si primeste afluenti mai ales din stanga, cum sunt: Paraul lui<br />
Vasile si Recea.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 108 of 246
Raul Bahlui este cel mai mare afluent al Jijiei, iar in bazinul sau se gasesc numeroase <strong>la</strong>curi <strong>de</strong><br />
acumu<strong>la</strong>re. Izvoraste din Dealul Mare al Har<strong>la</strong>ului <strong>de</strong> <strong>la</strong> altitudinea <strong>de</strong> 500 m. Din apropierea <strong>de</strong><br />
saua care il <strong>de</strong>sparte <strong>de</strong> Oneaga, afluent al Miletinului, primeste primul sau afluent <strong>de</strong> stanga,<br />
Bahluiul Mic, iar din dreapta, dinspre coasta calcaroasa a <strong>de</strong>alului Mare – Har<strong>la</strong>u sosesc: Valea<br />
Mare, cetatuiei, Buhalnita, magura si Putina.<br />
Regu<strong>la</strong>rizarea <strong>de</strong>bitelor <strong>de</strong> viitura este realizata prin acumu<strong>la</strong>rea Pircovaci, af<strong>la</strong>ta in<br />
administrarea D.A. Prut, lucrare hidrotehnica amenajata <strong>la</strong> cca 10 km amonte <strong>de</strong> orasul Har<strong>la</strong>u.<br />
Pe cursul mijlociu, <strong>la</strong> cca 70 km <strong>de</strong> izvoare pe raul Bahlui este amenajata o alta lucrare<br />
hidrotehnica importanta, acumu<strong>la</strong>rea Tansa-Belcesti.<br />
In aval <strong>de</strong> acumu<strong>la</strong>rea Tansa-Belcesti, Bahluiul primeste ca afluenti <strong>de</strong> stanga cursurile <strong>de</strong> apa<br />
Vulpopiului, Gurguiata, Lungu, Durusca si Totoiesti. Dintre acestia, aportul <strong>de</strong> apa cel mai<br />
important il are cursul <strong>de</strong> apa Gurguiata pe care este amenajata acumu<strong>la</strong>rea Plopi af<strong>la</strong>ta in<br />
administrarea D.A. Prut si o serie <strong>de</strong> iazuri amenajate in cascada, cu rol agropiscicol: Strimbu,<br />
Contas, Valea Mre, Urechea, savia, Cicadaia si Huc.<br />
In <strong>de</strong>presiunea Podul Iloaiei, Bahluiul primeste cel mai important afluent: Bahluetul.<br />
Raul Bahluet isi are obarsia in arealul Portii Ruginoasa, <strong>la</strong> capatul sudic al Dealului Mare <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
altitudinea <strong>de</strong> 310 m. Pana <strong>la</strong> Tg. Frumos are pante <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> mari, in medie <strong>de</strong> 7,8 m/km. Pe<br />
sectorul superior colecteaza cateva paraie mici din stanga: Pascania, Probota si Cucuteni, iar<br />
din dreapta paraul Rediu cu obarsia dinspre Saua Rediului.<br />
Raul Bahluet este colectorul principal al afluentilor ce vin dinspre Podisul inalt al Bar<strong>la</strong>dului.<br />
Aceste cursuri sunt in general mici, au pante mari si scurgere intermitenta sau semipermanenta.<br />
Sirul lor incepe cu Ciunca si continua cu Albesti, Sinesti, Harpasesti. Singurul afluent mai <strong>de</strong><br />
seama al Bahluetului este paraul Oii, pe care este amp<strong>la</strong>sata lucrarea hidrotehnica <strong>de</strong><br />
acumu<strong>la</strong>re Sirca, cu rol <strong>de</strong> aparare impotriva inundatiilor.<br />
Amonte <strong>de</strong> localitatea Podul Iloaiei, <strong>de</strong>bitele <strong>de</strong> viitura sunt atenuate <strong>de</strong> acumu<strong>la</strong>rea Podul<br />
Iloaiei, lucrare hidrotehnica af<strong>la</strong>ta in administrarea D.A. Prut.<br />
In continuarea <strong>de</strong>presiunii <strong>de</strong> <strong>la</strong> Podul Iloaiei, valea si lunca bahluiuilui este <strong>la</strong>rga, cu ingustari<br />
locale, iar panta longitudina<strong>la</strong> sca<strong>de</strong> sub 1 m/km.<br />
In amonte cu cca 15 km <strong>de</strong> municipiul Iasi, Bahluiuil colecteaza apele din bazinul hidrografic al<br />
paraului Voinesti, pe care este amenajata acumu<strong>la</strong>rea cu rol hidrotehnic Cucuteni.<br />
La intrarea in municipiul Iasi, paraul Fundu Vaii conflueaza cu raul Bahlui, dupa ce isi atenueaza<br />
un<strong>de</strong>le <strong>de</strong> viitura in acumu<strong>la</strong>rea Rediu. In municipiul Iasi primeste, din dreapta, apele paraului<br />
Nicolina, curs <strong>de</strong> apa care pe raza municipiului Iasi are albia regu<strong>la</strong>rizata.<br />
Paraul Nicolina este un afluent important al Bahluiului si prezinta un grad complex <strong>de</strong><br />
amenajare hidrotehnic: acumu<strong>la</strong>rea nepermanenta Ciurea pe cursul <strong>de</strong> apa Nicolina,<br />
acumu<strong>la</strong>rile Barca (nepermanenta) si Ciurbesti (permanenta) pe cursul <strong>de</strong> apa Locii si Ezareni<br />
(permanenta) pe paraul Izareni.<br />
Aval <strong>de</strong> confluenta cu paraul Nicolina, Bahluiul traverseaza municipiul Iasi primind din stanga<br />
apele paraului Cacaina pe care sunt amenajata acumu<strong>la</strong>rile nepermanente Vanatori si Carlig cu<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 109 of 246
ol <strong>de</strong> aparare impotriva inundatiilor si paraul Ciric, pe care sunt amenajate acumu<strong>la</strong>rile<br />
Aroneanu, Ciric I, Ciric II, Ciric III lucrari hidrotehnice administrate <strong>de</strong> D.A.Prut.<br />
Pe distanta <strong>de</strong> cca 7 km pe care o parcurfe pana <strong>la</strong> varsarea in raul jijia, curs <strong>de</strong> apa af<strong>la</strong>t pe<br />
raza <strong>de</strong> activitate a S.H. Prut-Jijia, Bahlului primeste apele afluentilor Vamasoia, Chirita si<br />
Orzeni.<br />
Raul Moldova izvoraste din Obcinele Mestecanisului si Fere<strong>de</strong>ului. Limiteaza spre vest ju<strong>de</strong>tul<br />
Iasi pe un tronson <strong>de</strong> 31 km, <strong>la</strong>timea sesului fiin cuprinsa aici intre 1 si 3 km, un<strong>de</strong>, in conditiile<br />
sedimentelor autohtone nisipoase cu pietris, pantele longitudinale sunt re<strong>la</strong>tiv mari (1,65 m/km).<br />
Singurii afluenti au lungimi reduse: Letcani, Cristesti, Boura, Umbrara si Pietroaia.<br />
Lacurile completeaza reteaua hidrografica a ju<strong>de</strong>tului, marea majoritate fiind artificiale, create<br />
prin bararea vailor. Cele mai numeroase se intalnesc in zona cmpiei colinare, constituind o<br />
caracteristica atat prin numar cat si prin dispunerea lor „in salba‖.<br />
Pe total ju<strong>de</strong>t sunt 20 <strong>de</strong> acumu<strong>la</strong>ri <strong>de</strong> apa complexe, din care 5 sunt nepermanente si una in<br />
executie. Cele permanente au un volum <strong>de</strong> 55,6 mil m 3 si o suprafata <strong>de</strong> 1.922 ha, <strong>la</strong> care se<br />
adauga 71 iazuri piscicole, cu un volum <strong>de</strong> 6,65 mil m 3 si o suprafata <strong>de</strong> 4.255 ha. Mai<br />
importante sunt acumu<strong>la</strong>rile: Tansa, Halceni, Tungujei, Ciurbesti, Podu Iloaiei si amenajarile<br />
piscicole V<strong>la</strong><strong>de</strong>ni, Osoi, carniceni, Borsa, Gorban.<br />
Resursele <strong>de</strong> apa <strong>de</strong> suprafata sunt completate <strong>de</strong> acumu<strong>la</strong>rile complexe al caror volum util<br />
totalizeaza peste 55.910.000 mii m 3 , precum si <strong>de</strong> iazuri cu un volum total <strong>de</strong> peste 6 mil m 3 .<br />
Lacurile <strong>de</strong> acumu<strong>la</strong>re Parcovaci, Tansa, Chirita, Halceni, Tungujei asigura un volum total<br />
pentru alimentari cu apa ale localitatilor <strong>de</strong> 38.800.000 mii m 3 .<br />
4.1.2 Date hidrogeologice<br />
Teritoiul ju<strong>de</strong>tului Iasi se <strong>de</strong>sfasoara in intregime in cadrul P<strong>la</strong>tformei Moldovenesti.<br />
Fundamental cristalin Precambrian (af<strong>la</strong>t <strong>la</strong> cca 800÷1000 m adancime) al p<strong>la</strong>tformei este<br />
acoperit <strong>de</strong> formatiuni Ordovician-siluriene si cretacice. La zi apar dominant <strong>de</strong>pozite din diferite<br />
etaje ale sarmatianului: volhiniene (marne, marne nisipoase in sud, interca<strong>la</strong>tii <strong>de</strong> nisipuri si<br />
gresii oolitice in vest), bessarabiene (marne argiloase, complex <strong>de</strong> argile si nisipuri cu doua<br />
pachete <strong>de</strong> gresii calcaroase si gresii oolitice in sud si vest), kersoniene (argile, nisipuri<br />
argiloase, nisipuri; in baza lentil <strong>de</strong> gresii).<br />
Intre vaile Vasluiului si Prut, pe interfluvii, exista <strong>de</strong>pozite argilo-marnoase si nisipoase<br />
meotiene. In lungul vailor sunt <strong>de</strong>pozite fluviatile cuaternare, iar pe versanti <strong>de</strong>luvii lutuoase.<br />
Forajele <strong>de</strong> mica adancime executate in jurului Iasului, pe sesul aluvial al vaii Bahluiului, precum<br />
si forajele <strong>de</strong> adancime, au pus in evi<strong>de</strong>nta existenta mai multor orizonturi acvifere: stratul<br />
acvifer din <strong>de</strong>pozitele cuaternare, complexul acvifer din <strong>de</strong>pozitele miocene, complexul acvifer<br />
din <strong>de</strong>pozitele siluriene si formatiunile acvifere din formatiunile <strong>de</strong> Cristalin.<br />
Stratul acvifer freatic este cantonat in aluviunile vechi ale vaii Bahluiului constituite din nisipuri<br />
cu lentile <strong>de</strong> pietrisuri. Cercetarile intreprinse <strong>asupra</strong> acestui strat acvifer au pus in evi<strong>de</strong>nta<br />
urmatoarele caracteristici hidrogeologice: nivelul hidrostatic este <strong>la</strong> adancimea <strong>de</strong> 2,50÷4,00 m;<br />
grosimea stratului acvifer freatic este <strong>de</strong> 3÷5 m; temperatura apei este <strong>de</strong> 11 °C; <strong>de</strong>bitul obtinut<br />
prin pompari experimentale este <strong>de</strong> cca 0,330 l/s.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 110 of 246
Complexul acvifer din <strong>de</strong>pozitele miocene. Depozitele apartinand Sarmatianului mediu,<br />
constituite predominant din marne si argile, prezinta interca<strong>la</strong>tii subtiri <strong>de</strong> nisipuri fine, in care<br />
sunt acumu<strong>la</strong>te ape subterane, uneori cu caracter ascensional. Complexul este caracterizat prin<br />
ape clorosodice, sulfuroase, brom-iodurate, bicarbonate alcaline, calcice magneziene, cu<br />
concentratie mare in saruri.<br />
Complexul acvifer din <strong>de</strong>pozitele siluriene este reprezentat prin ape clorosodice, puternic<br />
sulfuroase, bicarbonatate alcaline, cu o concentratie salina re<strong>la</strong>tiv ridicata. Depozitele siluriene,<br />
constituite din roci masive fisurate, permit acumu<strong>la</strong>rea si circu<strong>la</strong>tia apelor subterane pe intreaga<br />
lor grosime alcatuind un complex acvifer unic cu caracter artezian.<br />
In complexul acvifer din formatiunile <strong>de</strong> Cristalin s-a constatat prezenta unor ape<br />
clorosodice, clorocalcice, cu o mineralizatie foarte mare.<br />
4.1.3 Calitatea apelor<br />
Apele <strong>de</strong> suprafata<br />
In bazinul hidrografic Prut pe teritoriul ju<strong>de</strong>tului Iasi, din lungimea tota<strong>la</strong> a cursurilor <strong>de</strong> apa <strong>de</strong><br />
suprafata un procent <strong>de</strong> 37.5% se incadreaza in c<strong>la</strong>sa a III a <strong>de</strong> calitate, iar 13.5% in c<strong>la</strong>sa a IVa<br />
<strong>de</strong> calitate.<br />
Principalele surse <strong>de</strong> poluare sunt date <strong>de</strong> efluentii statiilor <strong>de</strong> epurare neretehnologizate ale<br />
localitatilor riverane urbane sau rurale, lipsa retelelor <strong>de</strong> canalizare si a statiilor <strong>de</strong> epurare in<br />
cele mai multe zone rurale ale ju<strong>de</strong>tului.<br />
Tabel 4.1-2: Repartitia sectiunilor <strong>de</strong> monitorizare, pe c<strong>la</strong>se <strong>de</strong> calitate pentru anul 2009<br />
Nr.<br />
Crt.<br />
Bazinul<br />
hidrografic<br />
Nr. total<br />
sectiuni<br />
Repartitia sectiunilor pe c<strong>la</strong>se <strong>de</strong> calitate<br />
I II III IV V<br />
Nr. % Nr. % Nr. % Nr. % Nr. %<br />
1 Prut 11 - - 3 27,3 5 45,4 3 27,3 - -<br />
2 Siret 3 2 66,7 1 33,3 - - - - - -<br />
Sursa: APM Iasi – <strong>Raport</strong>ul privind starea factorilor <strong>de</strong> mediu din ju<strong>de</strong>tul Iasi pentru anul 2009<br />
Tabel 4.1-3: Repartitia lungimilor <strong>de</strong> rau pe c<strong>la</strong>se <strong>de</strong> calitate, in functie <strong>de</strong> starea ecologica –<br />
indicatori fizico-chimici, pentru anul 2009<br />
Nr.<br />
Crt.<br />
Bazinul<br />
hidrografic<br />
Lungimea<br />
tota<strong>la</strong> (km)<br />
Repartitia lungimilor pe c<strong>la</strong>se <strong>de</strong> calitate<br />
I II III IV V<br />
Nr. % Nr. % Nr. % Nr. % Nr. %<br />
1 Prut 517 - - 253 49,0 194 37,5 70 13,5 - -<br />
2 Siret 101 55 54,5 46 45,5 - - - - - -<br />
Sursa: APM Iasi – <strong>Raport</strong>ul privind starea factorilor <strong>de</strong> mediu din ju<strong>de</strong>tul Iasi pentru anul 2009<br />
Tabel 4.1-4: Repartitia lungimilor <strong>de</strong> rau pe c<strong>la</strong>se <strong>de</strong> calitate, in functie <strong>de</strong> starea ecologica –<br />
indicatori biologici, pentru anul 2009<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 111 of 246
Nr.<br />
Crt.<br />
Bazinul<br />
hidrografic<br />
Lungimea<br />
tota<strong>la</strong> (km)<br />
Repartitia sectiunilor pe c<strong>la</strong>se <strong>de</strong> calitate in functie <strong>de</strong> starea ecologica –<br />
indicatori biologici<br />
I II III IV V<br />
Nr. % Nr. % Nr. % Nr. % Nr. %<br />
1 Prut 517 - - 441 85,3 61 11,8 - - 15 2,9<br />
2 Siret 101 47 46,5 54 53,5 - - - - - -<br />
Sursa: APM Iasi – <strong>Raport</strong>ul privind starea factorilor <strong>de</strong> mediu din ju<strong>de</strong>tul Iasi pentru anul 2009<br />
Apa subterana<br />
Calitatea apei freatice ramane in continuare majoritar necorespunzatoare, procentul<br />
nepotabilitatii ramane peste 80% din totalul forajelor monitorizate.Cauzele probabile pentru care<br />
in majoritatea cazurilor apele freatice nu corespund cerintelor pentru a fi utilizate in scopuri<br />
potabile sunt date <strong>de</strong> poluarea apelor <strong>de</strong> suprafata, acumu<strong>la</strong>rea in timp a ingrasamintele<br />
chimice, etc.<br />
Sunt necesare masuri <strong>de</strong> realibitare si mo<strong>de</strong>rnizare a statiilor <strong>de</strong> epurare ape uzate, infiintarea<br />
<strong>de</strong> retele <strong>de</strong> canalizare si statii <strong>de</strong> epurare in localitati cu peste 2000 locuitori echivalenti,<br />
realizarea in termen a masurilor din p<strong>la</strong>nurile <strong>de</strong> etapizare /conformare,implicarea autoritatilor<br />
locale in atragerea fondurilor europene pentru investitii <strong>de</strong> apa/canal si epurare, in<strong>de</strong>partarea<br />
surselor <strong>de</strong> poluare locale.<br />
Tabel 4.1-5: Starea ecologica a <strong>la</strong>curilor<br />
Lac<br />
Calitatea apei (c<strong>la</strong>sa <strong>de</strong><br />
calitate)<br />
Volum<br />
Curs <strong>de</strong><br />
Folosinta<br />
total (mil<br />
apa<br />
principa<strong>la</strong><br />
Nume Tip mc)<br />
Chimic Bioogic<br />
Surse <strong>de</strong><br />
poluare<br />
Parcovaci Acumu<strong>la</strong>re Bahlui 8,75 A,AT II E -<br />
Halceni Acumu<strong>la</strong>re Miletin 42,80 A,AT,I,P III H -<br />
Tansa Acumu<strong>la</strong>re Bahlui 27,12 A,AT,I,P III H -<br />
Podu<br />
Iloaiei<br />
Acumu<strong>la</strong>re Bahluet 37,83 A,AT,I,P IV H -<br />
Ciric III Acumu<strong>la</strong>re Ciric 1,60 AT, P, X IV H -<br />
Cucuteni Acumu<strong>la</strong>re Voinesti 14,20 AT, I, P III H -<br />
Tungujei Acumu<strong>la</strong>re Sacovat 42,00 AT,A, I, P II M -<br />
UO – ultraoligotrof, O – oligotrof, M – mezotrof, E – eutrof, H - hipertrof<br />
Page 112 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Sursa: APM Iasi– raportul anual privind starea factorilor <strong>de</strong> mediu din ju<strong>de</strong>tul Iasi in anul 2009<br />
Legenda<br />
H – producere <strong>de</strong> energie hidroelectrica<br />
A – alimentare cu apa pentru popu<strong>la</strong>tie si industrie<br />
I – alimentare cu apa pentru irigatii<br />
P – piscicultura<br />
AT – atenuarea viiturilor<br />
X – agrement<br />
4.1.4 Alimentarea cu apa potabi<strong>la</strong> si managementul apelor uzate<br />
4.1.4.1 Centrul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora<br />
Amp<strong>la</strong>samentul studiat se af<strong>la</strong> situat in imediata vecinatate a raului Jijia, pe malul stang al<br />
acestuia, dupa digul <strong>de</strong> protectie. In partea <strong>de</strong> nord a amp<strong>la</strong>samentului se af<strong>la</strong> drumul ju<strong>de</strong>tean<br />
249E, care face legatura intre Iasi si Tutora, via Holboca. Acest drum pietruit este in rambleu cu<br />
inaltimea <strong>de</strong> 2 – 3 m fata <strong>de</strong> suprafetele invecinate <strong>de</strong> cota medie 36 mdMN.<br />
Hidrografia si hidrogeologia din zona amp<strong>la</strong>samentului este influentata <strong>de</strong> raurile Jijia si Prut, in<br />
interfluviul carora se af<strong>la</strong>. Nivelul apei freatice, oscileaza <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> cotele raului Jijia,<br />
precum si <strong>de</strong> regimul pluvial local <strong>la</strong> adancimi <strong>de</strong> cca 3 ÷ 5 m<br />
4.1.4.1.1 Alimentarea cu apa<br />
Pentru alimentarea cu apa se va construi o gospodarie <strong>de</strong> apa ce va fi alimentata prin<br />
bransament <strong>la</strong> conducta <strong>de</strong> aductiune af<strong>la</strong>ta in imediata vecinatate a amp<strong>la</strong>samentului. Acest<br />
bransament va asigura necesarul <strong>de</strong> apa pentru consumul menajer si tehnologic.<br />
Alimentarea cu apa pentru asigurarea consumurilor se va face <strong>la</strong> urmatoarele obiective:<br />
pavilionul administrativ – pentru asigurarea apei reci si prepararea apei cal<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
consum;<br />
cabina cantar<br />
zona <strong>de</strong> interventii uti<strong>la</strong>je - <strong>la</strong>voar;<br />
zona spa<strong>la</strong>re uti<strong>la</strong>je;<br />
zona <strong>de</strong> receptie, sortare si expeditie <strong>de</strong>seu recic<strong>la</strong>bil;<br />
zona <strong>de</strong> tratare mecano-biologica a <strong>de</strong>seului bio<strong>de</strong>gradabil;<br />
statia <strong>de</strong> epurare ape uzate menajere – apa tehnologica;<br />
statia <strong>de</strong> epurare a levigatului.<br />
Necesarul <strong>de</strong> apa va fi in conformitate cu necesarul <strong>de</strong> apa tehnologica si pentru consum<br />
igienico – sanitar.<br />
Pentru calculul necesarului <strong>de</strong> apa menajera s-a consi<strong>de</strong>rat un numar <strong>de</strong> maximum 119<br />
persoane – utilizatori <strong>de</strong> apa, cu un <strong>de</strong>bit specific conform STAS 1478-90 <strong>de</strong> 50 l/om/zi,<br />
rezultand astfel un <strong>de</strong>bit zilnic mediu <strong>de</strong> 7,07 m 3 /zi.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 113 of 246
Pentru consumul tehnologic <strong>de</strong> apa, constituit din spa<strong>la</strong>re pardoseli hale, spa<strong>la</strong>re roti<br />
autovehicule, se vor folosi spa<strong>la</strong>toare sub presiune, care au un consum <strong>de</strong> apa <strong>de</strong> 0,13 – 2,00<br />
l/s. S-a estimat un necesar <strong>de</strong> 3 m 3 /zi.<br />
Pentru consumul total <strong>de</strong> apa a rezultat astfel un <strong>de</strong>bit zilnic mediu <strong>de</strong> 10,07 m 3 /zi si un <strong>de</strong>bit<br />
maxim zilnic <strong>de</strong> 12,20 m 3 /zi.<br />
4.1.4.1.2 Managementul apelor uzate<br />
In urma activitatilor <strong>de</strong> prelucrare si eliminare fina<strong>la</strong> a <strong>de</strong>seurilor menajere, pe amp<strong>la</strong>sament vor<br />
rezulta mai multe categorii <strong>de</strong> ape uzate:<br />
Levigatul colectat <strong>de</strong> sistemul <strong>de</strong> drenaj levigat montat <strong>la</strong> baza celulei <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare<br />
(format din apa continuta <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri si apele meteorice care se infiltreaza prin <strong>de</strong>seuri);<br />
Ape uzate menajere provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> grupurile sanitare ale c<strong>la</strong>dirilor administrative si cu<br />
folosinte simi<strong>la</strong>re;<br />
Ape uzate tehnologice si <strong>de</strong> <strong>la</strong> spa<strong>la</strong>rea p<strong>la</strong>tformelor tehnologice;<br />
Ape uzate provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> spa<strong>la</strong>rea autovehiculelor.<br />
Apa pluvia<strong>la</strong> provenita <strong>de</strong> pe suprafata primei celule va fi colectata prin 3 sisteme:<br />
colectarea apei meteorice provenita <strong>de</strong> pe suprafata exterioara a digului eferent celulei<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit se face prin intermediul santurilor <strong>de</strong> pamant amp<strong>la</strong>sate <strong>la</strong> baza acestuia;<br />
colectarea apei meteorice drenata <strong>de</strong> pe suprafata interioara a celulei <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit,<br />
reprezentand apa potential contaminata (levigat) se face prin intermediul stratului<strong>de</strong><br />
drenaj si a conductelor <strong>de</strong> drenaj;<br />
colectoare <strong>de</strong> canalizare a levigatului, provenit din zona interioara a celulei <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit.<br />
Caracteristici ale apelor uzate<br />
Indicatorii <strong>de</strong> calitate ai apelor uzate evacuate in reteaua <strong>de</strong> canalizare conform NTPA-<br />
002/2002, sunt:<br />
- 350 mg/l - Materii in suspensie.<br />
- 300 mg/l - Consum biochimic <strong>de</strong> oxigen <strong>la</strong> 5 zile (CBO 5 ).<br />
- 30 mg/l - Azot amoniacal (NH 4 + )<br />
- 5,0 mg/l - Fosfor total (P)<br />
- 500 mg/l - Consum chimic <strong>de</strong> oxigen-metoda cu dicromat <strong>de</strong> potasiu<br />
(CCOCr)<br />
- 25 mg/l - Detergenti sintetici bio<strong>de</strong>gradabili<br />
- 30 mg/l - Substante extractibile cu solventi organici<br />
- 6,5-8,5 - Unitati pH<br />
- 40 0 C - Temperatura<br />
Conditii <strong>de</strong> evacuare in emisar<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 114 of 246
Pentru efluentul epurat, indicatorii <strong>de</strong> calitate trebuie sa se incadreze in limitele impuse <strong>de</strong> A.N.<br />
Apele Romane si preve<strong>de</strong>rilor normativului NTPA 001-2002, si anume:<br />
- 60 mg/l - Materii in suspensie (MSS)<br />
- 25 mg/l - Consum biochimic <strong>de</strong> oxigen <strong>la</strong> 5 zile (CBO 5 ).<br />
- 15 mg/l - Azot total (Nt)<br />
- 2,0 mg/l - Fosfor total (Pt)<br />
- 125 mg/l - Consum chimic <strong>de</strong> oxigen-metoda cu dicromat <strong>de</strong> potasiu<br />
(CCOCr)<br />
- 20 mg/l - Materii extractibile cu solventi organici<br />
- 6,5-8 - Unitati pH<br />
a) Levigatul<br />
Dintre tipurile <strong>de</strong> ape uzate mai sus mentionate, levigatul generat <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri este<br />
consi<strong>de</strong>rat cel mai nociv pentru protectia <strong>mediului</strong>. Levigatul este un <strong>de</strong>seu lichid, o apa uzata<br />
foarte poluata, in care concentratiile <strong>de</strong> impurificatori variaza in functie <strong>de</strong> cantitatea, natura si<br />
vechimea <strong>de</strong>seurilor precum si <strong>de</strong> cantitatea <strong>de</strong> apa care le traverseaza.<br />
Compozitia tipica a levigatelor din <strong>de</strong>pozitele af<strong>la</strong>te in diferite faza <strong>de</strong> <strong>de</strong>scompunere este<br />
prezentata in tabelul urmator:<br />
Tabel 4.1-6: Compozitia levigatului<br />
Indicatorul<br />
<strong>de</strong> poluare<br />
Compozitia levigatului ( mg/l )<br />
Deseuri proaspete Deseuri vechi Deseuri cu umiditate ridicata<br />
CCO-Cr (mg/l) 23800 1160 1500<br />
CBO5 (mg/l) 11900 260 500<br />
COT (mg/l) 8000 465 450<br />
Acizi vo<strong>la</strong>tili - carbon (mg/l) 5688 5 12<br />
Amoniu (mg/l) 790 370 1000<br />
Azotati (mg/l) 3 1 1<br />
Fosfati (mg/l) 0,73 1,4 1<br />
Cloruri (mg/l) 1315 2080 1380<br />
Sodiu (mg/l) 9601 300 1900<br />
Magneziu (mg/l) 252 185 186<br />
Potasiu (mg/l) 780 560 570<br />
Calciu (mg/l) 1820 250 158<br />
Mangan (mg/l) 27 2,1 0,05<br />
Fier (mg/l) 540 23 2<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 115 of 246
Indicatorul<br />
<strong>de</strong> poluare<br />
Compozitia levigatului ( mg/l )<br />
Deseuri proaspete Deseuri vechi Deseuri cu umiditate ridicata<br />
Nichel (mg/l) 0,6 0,1 0,2<br />
Cupru (mg/l) 0,12 0,03 –<br />
Zinc (mg/l) 21,5 0,4 0,5<br />
Plumb (mg/l) 0,40 0,14 –<br />
Colectarea levigatului se va face prin:<br />
conducte <strong>de</strong> drenaj apa meteorica drenata <strong>de</strong> pe suprafata interioara a celulei <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozit, reprezentand apa cu potential contaminat (levigat) se face prin intermediul<br />
stratului <strong>de</strong> drenaj si a conductelor <strong>de</strong> drenaj;<br />
colectoare <strong>de</strong> canalizare a levigatului <strong>de</strong>pozit catre facilitate <strong>de</strong> epurare.<br />
Levigatul este transportat prin intermediul sistemelor enumerate mai sus si in cele din urma,<br />
<strong>de</strong>versat in cadrul bazinului <strong>de</strong> retentie.<br />
Levigatul va fi colectat prin intermediul conductelor perforate <strong>de</strong> drenaj (PEID PN 10 De<br />
250mm) si a conductei colectoare (PEID PN 10 De 315mm), intr-un bazin <strong>de</strong> retentie levigat cu<br />
un volum <strong>de</strong> 200 mc. Apoi va trece prin unitatea <strong>de</strong> prefiltrare <strong>de</strong> un<strong>de</strong> ajunge in unitatea <strong>de</strong><br />
osmoza inversa. Tratamentul <strong>de</strong> prefiltrare consta in 2 filtre. Unitatea <strong>de</strong> osmoza inversa inclu<strong>de</strong><br />
2 linii <strong>de</strong> osmoza inversa in 3 pasi (care lucreaza in mod simultan), permitand ca procedura <strong>de</strong><br />
curatare sa nu implice stoparea intregului proces (<strong>de</strong>talii <strong>de</strong>spre statia <strong>de</strong> epurare se regasesc<br />
<strong>la</strong> punctul 4.1.2.4.1).<br />
b) Apele uzate menajere si reziduale ( industriale)<br />
Apele uzate menajere provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> grupurile sanitare ale c<strong>la</strong>dirii administrative si cu folosinte<br />
simi<strong>la</strong>re sunt colectate si directionate catre statia <strong>de</strong> epurare ape uzate menajere si apoi<br />
evacuate prin gura <strong>de</strong> <strong>de</strong>scarcare in canalul <strong>de</strong> <strong>de</strong>secare HCA-46/4.<br />
Apele uzate reziduale provin <strong>de</strong> <strong>la</strong> spa<strong>la</strong>rea p<strong>la</strong>tformelor si spatiilor inchise din cadrul statiei <strong>de</strong><br />
sortare. Datorita continutului lor, aceste ape vor fi colectate si tratate in statia <strong>de</strong> epurare ape<br />
uzate menajere.<br />
Debitul maxim <strong>de</strong> ape uzate menajere este 9,20 mc/zi. Reteaua <strong>de</strong> colectare a apelor uzate<br />
menajere (Dn 250 mm PVC) va avea o lungime <strong>de</strong> 497 m.<br />
Ape uzate<br />
menajere si<br />
reziduale<br />
Statie epurare ape uzate<br />
menajere<br />
Levigat<br />
Bazin<br />
retentie<br />
levigat<br />
Statie<br />
epurare<br />
levigat<br />
Bazin<br />
retentie ape<br />
conventional<br />
curate<br />
Canal <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>secare<br />
HCA – 46/4<br />
Page 116 of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Figura 4.1-1: Managementul apelor uzate<br />
4.1.4.1.3 Managementul apelor pluviale<br />
Apele pluviale provenite <strong>de</strong> pe suprafata p<strong>la</strong>tformelor exterioare si din zona <strong>de</strong> spa<strong>la</strong>re roti vor fi<br />
colectate prin intermediul retelei <strong>de</strong> canalizare ape pluviale. Mai <strong>de</strong>parte apele pluviale vor fi<br />
directionate catre canalul <strong>de</strong> <strong>de</strong>secare existent HCA – 46/4, af<strong>la</strong>t in imediata apropiere a<br />
amp<strong>la</strong>samentului. Inainte <strong>de</strong> a fi <strong>de</strong>versate, apele pluviale vor fi preepurate intr-un separator <strong>de</strong><br />
produse petroliere.<br />
Apele pluviale colectate <strong>de</strong> pe p<strong>la</strong>tformele exterioare aferente facilitatilor prevazute prin<br />
proiectul inceput in cadrul Conventiei <strong>de</strong> Finantare cu Primaria Iasi vor fi <strong>de</strong>scarcate intr-un<br />
bazin <strong>de</strong> retentie a apelor pluviale prevazut cu p<strong>la</strong>sa <strong>de</strong> sarma pentru a retine corpurile mari.<br />
Bazinul va fi echipat cu 2+0 pompe si 3 senzori <strong>de</strong> nivel, astfel va fi asigurata evacuarea<br />
eficienta a apelor pluviale din incinta. Lungimea canalelor colectoare <strong>de</strong> apa pluvia<strong>la</strong> este <strong>de</strong><br />
627 m, cu diametre cuprinse intre Dn 300 – 600 mm PVC SN4,<br />
Pentru p<strong>la</strong>tformele exterioare aferente statiei TMB proiectata in cadrul aplicatiei <strong>de</strong> finantare prin<br />
POS Mediu, s-a prevazut o retea <strong>de</strong> canalizare cu guri <strong>de</strong> scurgere <strong>la</strong> suprafata p<strong>la</strong>tformei cu o<br />
lungime <strong>de</strong> 279 m cu diametru <strong>de</strong> 250 mm PVC SN4. Apele pluviale colectate vor fi <strong>de</strong>scarcate<br />
intr-un separator <strong>de</strong> hidrocarburi cu o capacitate maxima <strong>de</strong> 60 l/s.<br />
Apa pluvia<strong>la</strong> provenita <strong>de</strong> pe suprafata exterioara a digului aferent celulei <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit nr. I va fi<br />
colectata prin intermediul santurilor <strong>de</strong> garda amp<strong>la</strong>sate <strong>la</strong> baza acestuia; apa este directionata<br />
direct in canalul <strong>de</strong> <strong>de</strong>secare af<strong>la</strong>t <strong>la</strong> Nord <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit, in paralel cu DC 22 Iasi - Tutora. Santurile<br />
<strong>de</strong> garda vor avea sectiunea trapezoida<strong>la</strong> cu taluze inierbate si baza protejata cu pereu sau<br />
dale din beton.<br />
Dupa inchi<strong>de</strong>rea fina<strong>la</strong> a <strong>de</strong>pozitului, apele din precipitatii colectate prin sistemul <strong>de</strong> drenaj <strong>de</strong><br />
suprafata, precum si cele rezultate din siroirea pe pantele <strong>de</strong>pozitului – ambele categorii fiind<br />
consi<strong>de</strong>rate conventional curate – vor fi preluate prin rigolele special prevazute si apoi<br />
<strong>de</strong>versate in emisar.<br />
Debitul <strong>de</strong> apa meteoric s-a calcu<strong>la</strong>te conform STAS 1846 – 2:2007.<br />
n<br />
q = m S I [l/s]<br />
c j j<br />
j=1<br />
1. Zona tehnica (Receptie, Sortare si Compostare) - ZT<br />
Zona tehnica = 0,80 x (3,12 x 0,95 + 1,83 x 0,85 + 0,47 x 0,05) x 150 = 545,16 [l/s]<br />
Depozit D – s-a consi<strong>de</strong>rat un <strong>de</strong>bit <strong>de</strong> calcul in ipoteza exploatarii <strong>de</strong>pozitului inainte <strong>de</strong><br />
inchi<strong>de</strong>re si un <strong>de</strong>bit <strong>de</strong> verificare in ipoteza exploatarii dupa inchi<strong>de</strong>re:<br />
D_Calcul = 0,80 x (0,0 x 0,95 + 0,44 x 0,85 + 2,69 x 0,05) x 150 = 61,02 [l/s]<br />
D_Verificare = 0,80 x (0,0 x 0,95 + 0,44 x 0,85 + 16,72 x 0,05) x 150 = 145,20 [l/s]<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 117 of 246
Un<strong>de</strong>:<br />
m – coeficient <strong>de</strong> reducere a <strong>de</strong>bitului, datorat efectului <strong>de</strong> acumu<strong>la</strong>re a apei meteorice in<br />
reteaua <strong>de</strong> canalizare → [-];<br />
m = 0,80 → pentru timp <strong>de</strong> ploaie t < 40 [min]<br />
S j – suprafata <strong>de</strong> calcul <strong>de</strong> pe care se va colecta apa <strong>de</strong> provenienta meteorica → [ha];<br />
S 1ZT = 3,12 [ha] – suprafata invelitorilor metalice;<br />
S 2ZT = 1,83 [ha] – suprafata p<strong>la</strong>tformelor din beton;<br />
S 2D = 0,44 [ha] – suprafata p<strong>la</strong>tformelor din beton;<br />
S 3ZT = 0,47 [ha] – suprafata spatiilor verzi;<br />
S 3 D calc = 2,69 [ha] – suprafata spatiilor verzi;<br />
S 3 D verif = 16,72 [ha] – suprafata spatiilor verzi;<br />
Φ j – coeficient suprafata <strong>de</strong> scurgere → [-];<br />
Φ 1 = 0,95<br />
Φ 2 = 0,85<br />
Φ 3 = (0,05…0,10) = 0,05<br />
t – timpul <strong>de</strong> ploaie;<br />
t = 10 [min]<br />
f – frecventa <strong>de</strong> calcul a ploii;<br />
f = 1/1<br />
I – functie (f, t) - intensitatea ploii <strong>de</strong> calcul, stabilita in functie <strong>de</strong> frecventa normata a ploii si<br />
durata teoretica a acesteia [l/sxha];<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi → Zona 3 → I = 150 [l/sxha].<br />
4.1.4.1.4 Managementul levigatului<br />
Generarea – compozitia levigatului<br />
Levigatul se produce in <strong>de</strong>pozitele <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, cand apa patrun<strong>de</strong> in volumul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, ca<br />
urmare a umiditatii, precipitatiilor si/sau nivelului ridicat al apelor subterane.<br />
Levigatul contine particule soli<strong>de</strong> suspendate, componente solubile ale <strong>de</strong>seurilor, produse<br />
solubile <strong>de</strong>scompuse si microbi. Majoritatea componentelor levigatului pot fi toxice si pot cauza<br />
<strong>de</strong>gradarea apelor, in mod direct (prin toxine si CBO5) sau indirect (prin eutrofizare). Apa<br />
potabi<strong>la</strong> poate fi <strong>de</strong> asemenea contaminata. Prin urmare, in niciun caz levigatul nu trebuie<br />
<strong>de</strong>scarcat in ape <strong>de</strong> suprafata sau in apele subterane.<br />
Experienta ne-a aratat ca izo<strong>la</strong>rea bazei, fara colectarea si in<strong>de</strong>partarea levigatului, pot cauza<br />
mai mult rau <strong>de</strong>cat bine. Prin urmare, un sistem <strong>de</strong> colectare si drenaj este esential, si este una<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 118 of 246
dintre cele mai importante faze in constructia unui <strong>de</strong>pozit <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, <strong>de</strong>oarece durata <strong>de</strong> viata<br />
a izo<strong>la</strong>re <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> in mare masura <strong>de</strong> acesta.<br />
Pentru subcompartimentele 1 si 2 <strong>de</strong>ja executate ale celulei 1 <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare acest sistem <strong>de</strong><br />
colectare a levigatului a fost realizat.<br />
Pentru colectarea levigatului in subcompartimentu 3 se vor preve<strong>de</strong>a lucrari simi<strong>la</strong>re, drenuri<br />
absorbante rif<strong>la</strong>te din PEID, Dn 250 mm, perforate pe 2/3 din sectiune. Acestea vor fi amp<strong>la</strong>sate<br />
pe directie este – vest. Distanta intre drenurile absorbante va fi <strong>de</strong> 30 m. curgerea catre drenul<br />
colector va fi gravitationa<strong>la</strong> datorita pantelor iar racordarea intre cele doua drenuri va fi libera.<br />
Drenul colector se va realiza din tuburi PEID Dn 315 mm, perforat pe ¼ din sectiune si va fi<br />
amp<strong>la</strong>sat pe axul compartimentului 3. Panta colectorului <strong>de</strong> levigat va fi <strong>de</strong> 1% pe directie nordsud.<br />
Conectarea drenului colector a levigatului se face in cadrul caminelor <strong>de</strong> conectare si spa<strong>la</strong>re<br />
prefabricate din PEID Dn 1100 mm, prevazute fiecare cu o vana <strong>de</strong> retinere din PEID DN 315<br />
mm. Panta <strong>de</strong> amp<strong>la</strong>sare a conductelor va fi <strong>de</strong> 0,50% in lungul generatoarei conductei, catre<br />
bazinul <strong>de</strong> retentie.<br />
De-a lungul colectoarelor <strong>de</strong> levigat, se amp<strong>la</strong>seaza camine <strong>de</strong> vizitare, care vor permite<br />
curatarea acestora cu jet <strong>de</strong> apa.<br />
Colectorul <strong>de</strong> levigat existent <strong>de</strong> <strong>la</strong> baza digului <strong>de</strong> sud are o lungime tota<strong>la</strong> <strong>de</strong> 536 m si<br />
scurgere gravitationa<strong>la</strong> pana <strong>la</strong> caminul <strong>de</strong> pompare executat, ce refuleaza levigatul in bazinul<br />
<strong>de</strong> stocare temporara a levigatului.<br />
Debitele <strong>de</strong> levigat generate din cadrul celulei nr. I <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare<br />
Valorile <strong>de</strong>bitului anual mediu, precum si maximul <strong>de</strong>bitului <strong>de</strong> apa drenat dint-o celu<strong>la</strong> vor<br />
prezenta fluctuatii consi<strong>de</strong>rabile <strong>de</strong>-a lungul perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> exploatare a <strong>de</strong>pozitului.<br />
Debitele <strong>de</strong> apa drenate vor fi mari in situatia cand celulele sunt goale, cu o capacitate scazuta<br />
<strong>de</strong> retentie a apelor pluviale si cu o accentuata stabilizare in situatia cand celulele sunt pline.<br />
In prezent, se <strong>de</strong>poziteaza in subcompartimentul 1 cu un grad <strong>de</strong> umplere <strong>de</strong> cca. 70%. Debitul<br />
maxim <strong>de</strong> levigat inregistrat a fost <strong>de</strong> 1,04 mc/h, 25 mc/zi. In momentul sistarii <strong>de</strong>pozitarii in<br />
subcompartimentul 1 si realizarea acoperirii temporare, <strong>de</strong>bitul <strong>de</strong> levigat generat va fi minim,<br />
dar va creste <strong>de</strong>bitul generat in subcompartimentul 2.<br />
Tinand cont <strong>de</strong> aceste variatii <strong>de</strong> <strong>de</strong>bit, sistemul <strong>de</strong> colectare, transport si epurare a levigatului a<br />
fost dimensionat pentru o capacitate maxima <strong>de</strong> 84 mc/zi.<br />
Debitele <strong>de</strong> apa pluvia<strong>la</strong> evacuate dintr-o celu<strong>la</strong> goa<strong>la</strong> a <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri (fara <strong>de</strong>seuri<br />
<strong>de</strong>puse), vor fi maxime in absenta fenomenului <strong>de</strong> retentie si evaporare si datorita<br />
permeabilitatii marite a stratului drenant.<br />
Cu fiecare cantitate suplimentara <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu <strong>de</strong>pus in celu<strong>la</strong>, cantitatea <strong>de</strong> levigat va sca<strong>de</strong><br />
datorita fenomenului <strong>de</strong> evaporare a apei pluviale retinuta in straturile superioare si <strong>de</strong> retentie<br />
in corpul <strong>de</strong>pozitului.<br />
Debitele maxime vor sca<strong>de</strong>a, datorita retentiei apei in straturile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu <strong>de</strong>pus, ceea ce<br />
va duce <strong>la</strong> o echilibrare a volumelor <strong>de</strong> apa drenate.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 119 of 246
4.1.4.1.5 Statia <strong>de</strong> epurare levigat existenta<br />
Levigatul este un <strong>de</strong>seu lichid, o apa uzata foarte poluata, in care concentratiile <strong>de</strong> impurificatori<br />
variaza in functie <strong>de</strong> natura si vechimea <strong>de</strong>seurilor precum si <strong>de</strong> cantitatea <strong>de</strong> apa care le<br />
traverseaza.<br />
Statia <strong>de</strong> epurare va avea capacitatea <strong>de</strong> 84 mc/zi.<br />
Statia <strong>de</strong> epurare existenta pe amp<strong>la</strong>samentul Centrului <strong>de</strong> management al Deseurilor Tutora<br />
foloseste ca tehnologie <strong>de</strong> tratare a levigatului osmoza inversa. Acestea sunt meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> filtrare<br />
tangentia<strong>la</strong>, sub actiunea presiunii.<br />
In statia <strong>de</strong> epurare levigat vor fi evacuate urmatoarele <strong>de</strong>bite :<br />
levigat din celu<strong>la</strong> 1 <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare;<br />
apele reziduale provenite din procesul <strong>de</strong> biostabilizare si compostare a<br />
<strong>de</strong>seului bio<strong>de</strong>gradabil.<br />
Levigatul este <strong>de</strong>scarcat intru-un bazin <strong>de</strong> retentie levigat si apoi aspirate in statia <strong>de</strong> epurare<br />
levigat. Bazinul <strong>de</strong> retentie levigat are capacitatea <strong>de</strong> 200 mc si are dimensiunile in p<strong>la</strong>n 12 x<br />
12 m.<br />
Avand in ve<strong>de</strong>rea incarcarea apei uzate ce intra in statia <strong>de</strong> epurare si avand in ve<strong>de</strong>re<br />
indicatorii <strong>de</strong> calitate prevazuti <strong>de</strong> NTPA 001-2005, randamentele <strong>de</strong> epurare estimate necesare<br />
ale statiei <strong>de</strong> epurare levigat sunt urmatoarele:<br />
Tabel 4.1-7: Randamente <strong>de</strong> epurare ale statiei <strong>de</strong> epurare levigat<br />
Indicatori <strong>de</strong> calitate<br />
Valori estimate in<br />
influentul<br />
statiei(mg/l)<br />
Valori limita conf.<br />
NTPA 001/2005<br />
pentru statii noi<br />
Suspensii 700 60 91,4<br />
CBO 5 3.800 25 99,3<br />
Azot total 500 15 97<br />
Fosfor total 4,5 2 55,5<br />
Substante extractibile in eter <strong>de</strong><br />
petrol<br />
530 20 96,2<br />
Eficienta <strong>de</strong> epurare<br />
(%) necesar a fi<br />
realizata in statie<br />
Statia <strong>de</strong> epurare levigat este executata si functioneaza in prezent, asigurand epurarea<br />
levigatului colectat din subcompartimentul 1 <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare af<strong>la</strong>t in exploatare. Capacitatea<br />
statiei insta<strong>la</strong>ta este <strong>de</strong> 84 mc/zi.<br />
Procesul <strong>de</strong> epurare foloseste principiul osmozei inverse. Statia <strong>de</strong> epurare levigat existenta<br />
este un produs al PALL Austria Filter Ges.m.b.H si respecta preve<strong>de</strong>rile in domeniu impuse <strong>de</strong><br />
directivele UE. Indicatorii <strong>de</strong> calitate ai permeatului rezultat se incadreaza in preve<strong>de</strong>rile NTPA<br />
001/2002 modificat si completat prin HG nr.352/2005 si HG 210/2007.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 120 of 246
S-a tinut cont <strong>de</strong> faptul ca si pe p<strong>la</strong>n international tratarea levigatului din <strong>de</strong>pozitele <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
se efectueaza prin procesul osmozei inverse, proces prin care sunt in<strong>de</strong>partate toate<br />
elementele <strong>de</strong> contaminare din levigat, in procent <strong>de</strong> peste 99,5 %. Dupa epurare, concentratia<br />
<strong>de</strong> poluanti este chiar sub valorile standard pentru apa potabi<strong>la</strong>.<br />
Folosirea insta<strong>la</strong>tiilor <strong>de</strong> osmoza inversa ofera operatorului avantaje semnificative fata <strong>de</strong> alte<br />
meto<strong>de</strong>, luand in consi<strong>de</strong>rare siguranta operarii, lucru confirmat in peste 2 000 <strong>de</strong> astfel <strong>de</strong><br />
insta<strong>la</strong>tii in intreaga lume. Insta<strong>la</strong>tia este conceputa in sistem modu<strong>la</strong>r, si asigura o functionare<br />
simp<strong>la</strong>, durabi<strong>la</strong>, 24 h/zi, necesitand un minim <strong>de</strong> intretinere.<br />
Statia propusa <strong>de</strong> epurare a levigatului asigura ca apa epurata va fi <strong>de</strong> calitate satisfacatoare<br />
pentru a fi <strong>de</strong>scarcata in emisari naturali in conformitate cu cerintele legis<strong>la</strong>tiei si reducerea<br />
valorilor <strong>de</strong> concentrare pentru urmatorii indici:<br />
Materiale soli<strong>de</strong> suspendate<br />
Consum chimic <strong>de</strong> oxigen<br />
Consum biochimic <strong>de</strong> oxigen<br />
amoniac<br />
nitrati<br />
sulfuri<br />
clorati<br />
Metale grele.<br />
Tehnica aplicata <strong>de</strong> tratare trebuie sa asigure in<strong>de</strong>partarea urmatorilor factori poluanti:<br />
Nitrogen amonianc<br />
Compusi organici bio<strong>de</strong>gradabili si non-<strong>de</strong>gradabili<br />
Compusi organici clorinati<br />
Saruri minerale.<br />
Statia <strong>de</strong> epurare a levigatului va inclu<strong>de</strong> urmatoarele unitati.<br />
Bazin <strong>de</strong> stocare temporara levigat 200 mc – cu rol <strong>de</strong> egalizare a <strong>de</strong>bitului <strong>de</strong> levigat,<br />
alimentare in mod constant a procesului <strong>de</strong> epurare, preluarea varfului <strong>de</strong> <strong>de</strong>bit.<br />
Unitate <strong>de</strong> pre-filtrare<br />
Unitate <strong>de</strong> separare<br />
Unitate osmoza inversa<br />
Bazin permeat 400 mc.<br />
Bazin permeat - ape conventional curate<br />
Apa tratata din unitatea <strong>de</strong> osmoza inversa este <strong>de</strong>scarcata in bazinul <strong>de</strong> stocare a apei<br />
conventional curate - permeat. Rezervorul are dimensiuni suficiente pentru a colecta apele<br />
epurate din ultimele 3 zile. Pe baza calculelor privind proiectarea, rezervorul are un volum<br />
efectiv minim <strong>de</strong> 400 m 3 .<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 121 of 246
Parametrii <strong>de</strong> calitate ai permeatului sunt contro<strong>la</strong>ti automat pe principiul conductivitatii. Acesta<br />
nu poate fi evacuat din bazinul <strong>de</strong> retentie ape conventional curate, <strong>de</strong>cat daca<br />
in<strong>de</strong>plineste conditiile <strong>de</strong> calitate impuse.<br />
Apele epurate colectate in bazinul <strong>de</strong> retentie sunt <strong>de</strong>scarcate in final prin intermediul conductei<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>scarcare in canalul <strong>de</strong> <strong>de</strong>secare existent HCA – 46/4.<br />
De regu<strong>la</strong>, apa rezultata nu are calitatea apei potabile, dar poate fi folosita ca apa industria<strong>la</strong><br />
sau <strong>la</strong> irigatii in parcuri.<br />
Concentratul rezultat in urma procesului <strong>de</strong> epurare va fi preluat <strong>de</strong> catre o companie<br />
specializata, in ve<strong>de</strong>rea tratarii si eliminarii <strong>de</strong>finitive.<br />
Conform preve<strong>de</strong>rilor NTPA 001, apele epurate se vor inscrie in urmatoarii indicatori fizicochimici:<br />
Indicator Valoare Indicator Valoare<br />
pH 6,5 – 8,5 CCO Cr 125 mgO 2 /dm 3<br />
CCBO5 25 mgO 2 /dm 3 Azot amoniacal 2,0 mg/dm 3<br />
Azot total 10 mg/dm 3 Azotiti 1 mg/dm 3<br />
Fosfor total 1 mg/dm 3 Sulfati 600 mg/dm 3<br />
Cu 0,1 mg/dm 3 Mn 0,1 mg/dm 3<br />
Zn 0,5 mg/dm 3 Cloruri 500 mg/dm 3<br />
azotati 25 mg/dm 3 Reziduu filtrare 2000 mg/dm 3<br />
In conditii normale <strong>de</strong> exploatare retelele <strong>de</strong> canalizare, bazinele <strong>de</strong> retentie nu reprezinta surse<br />
<strong>de</strong> poluare. Problema poluarii se pune in cazul aparitiei exfiltratiilor datorate <strong>de</strong>teriorarii<br />
colectoarelor. Acestea pot fi evitate printr-o exploatare corecta cu efectuarea periodica a<br />
inspectarii obiectivelor si interventia rapida pentru remedierea eventualelor avarii.<br />
4.1.4.1.6 Statia <strong>de</strong> epurare ape uzate menajere<br />
Statia proiectata pentru CMD Tutora, este obiectiv ce a fost prevazut a fi executat in cadrul<br />
Conventiei <strong>de</strong> Finantare, dar din lipsa <strong>de</strong> fonduri aceasta nu a mai fost executata. Prin prezentul<br />
proiect, aceasta statie <strong>de</strong> epurare ape uzate va fi executat pentru a asigura epurarea apelor<br />
uzate menajere si reziduale.<br />
Debitele <strong>de</strong> proiectare luate in consi<strong>de</strong>rare <strong>la</strong> dimensionarea Statiei <strong>de</strong> epurare ape uzate<br />
menajere sunt calcu<strong>la</strong>te tinand cont <strong>de</strong> numarul <strong>de</strong> personal necesar in aria <strong>de</strong> servicii, astfel:<br />
Qu zi med = 9,0 m 3 /zi<br />
Qu zi max = 13,8 m 3 /zi<br />
Indicatorii <strong>de</strong> calitate ai apelor uzate evacuate <strong>la</strong> intrarea in statie <strong>de</strong> epurare sunt conform<br />
incarcarilor tipice pentru apa uzata menajera, iar conditiile <strong>de</strong> evacuare in emisar sunt in<br />
conformitate cu NTPA001/2002.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 122 of 246
Nr.<br />
crt.<br />
Denumire indicator<br />
Incarcari maxime<br />
influent<br />
[mg/l]<br />
Incarcari maxime<br />
efluent<br />
[mg/l]<br />
Eficienta <strong>de</strong><br />
epurare<br />
necesara [%]<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
4.<br />
5.<br />
6.<br />
Consun biochimic <strong>de</strong> oxigen (CBO5)<br />
Materii totale in suspensie (MTS)<br />
CCO_Cr<br />
Azot total<br />
Fosfor total<br />
Grasimi<br />
300<br />
350<br />
500<br />
30<br />
5<br />
30<br />
25<br />
60<br />
125<br />
15<br />
2<br />
20<br />
92,00<br />
83,00<br />
75,00<br />
50,00<br />
60,00<br />
33,00<br />
Valorile rezultate impun o epurare mecano-biologica cu nitrificarea-<strong>de</strong>nitrificarea apelor uzate.<br />
Pentru aceasta, schema <strong>de</strong> epurare cuprin<strong>de</strong> urmatoarele obiecte tehnologice:<br />
Camin <strong>de</strong> intrare ;<br />
Bazin <strong>de</strong> omogenizare si pompare ape menajere ;<br />
Treapta <strong>de</strong> epurare mecanico – biologica;<br />
Camine <strong>de</strong> canalizare;<br />
Camine <strong>de</strong> prelevare probe.<br />
In urma procesului <strong>de</strong> epurare se produce o cantitate redusa <strong>de</strong> namol in exces astfel ca<br />
namolul trebuie evacuat odata <strong>la</strong> 8-12 luni din statie. Namolul rezultat fiind oxidat total, este<br />
stabilizat si nu mai contine substante organice si nutrienti, nu are miros si manipu<strong>la</strong>rea lui este<br />
accesibi<strong>la</strong> din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re igienic si sanitar. Namolul se va vidanja si se va transporta <strong>la</strong><br />
<strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri din incinta CMD Tutora.<br />
Statia va dispune <strong>de</strong> un tablou <strong>de</strong> automatizare cu sistem <strong>de</strong> programare digita<strong>la</strong>, cu<br />
posibilitatea conectarii <strong>la</strong> PC. Acest sistem permite supravegherea automata a proceselor<br />
tehnologice in diferite faze, mentinerea eficientei maxime <strong>de</strong> epurare, economii <strong>la</strong> consumul <strong>de</strong><br />
energie electrica si evacuarea apei epurare <strong>la</strong> parametri proiectati.<br />
Valorile instantanee ale parametrilor <strong>de</strong> proces se transmit <strong>la</strong> dispecer un<strong>de</strong> se prelucreaza<br />
automat si sunt puse <strong>la</strong> dispozitia operatorului uman.<br />
Functia <strong>de</strong> monitorizare se va realiza printr-un calcu<strong>la</strong>tor compatibil IBM, imprimanta si tablou<br />
cu interfata, automate programabile – calcu<strong>la</strong>tor si mo<strong>de</strong>m radiocomunicatie.<br />
Efluentul rezultat in urma procesului <strong>de</strong> epurare va fi <strong>de</strong>scarcat in canalul <strong>de</strong> <strong>de</strong>secare HCA –<br />
46/4 af<strong>la</strong>t in apropierea obiectivelor proiectate.<br />
4.1.4.2 Statie <strong>de</strong> transfer Baltati<br />
4.1.4.2.1 Alimentarea cu apa<br />
Alimentarea cu apa potabi<strong>la</strong> se va face cu ajutorul cisternelor alimentate din reteaua <strong>de</strong><br />
alimentare cu apa potabi<strong>la</strong> a comunei Baltati sau din orasul Targu Frumos. Alimentarea cu apa<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 123 of 246
pentru statia <strong>de</strong> transfer Baltati va fi asigurata cu ajutorul unui rezervor <strong>de</strong> apa potabi<strong>la</strong>, pompa<br />
cu hidrofor si a retelei <strong>de</strong> alimentare interna.<br />
Pentru calculul necesarului <strong>de</strong> apa menajera s-a consi<strong>de</strong>rat un numar <strong>de</strong> maximum 6<br />
persoane – utilizatori <strong>de</strong> apa, cu un <strong>de</strong>bit specific conform STAS 1478/90 <strong>de</strong> 50 l/om/zi,<br />
rezultand astfel un <strong>de</strong>bit zilnic mediu <strong>de</strong> 0,36 m 3 /zi. Debitul maxim zilnic este <strong>de</strong> 0,46 mc/zi.<br />
4.1.4.2.2 Managementul apelor uzate<br />
Apele uzate provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> grupul sanitar vor fi colectate intr-un bazin <strong>de</strong> colectare ape uzate<br />
(3,5 mc) si vidanjate periodic.<br />
Debitul maxim zilnic <strong>de</strong> ape uzate menajere va fi <strong>de</strong> 0,46 mc/zi.<br />
4.1.4.2.3 Managementul apelor pluviale<br />
Apele pluviale provenite <strong>de</strong> pe p<strong>la</strong>tforma betonata si c<strong>la</strong>diri vor fi colectate prin intermediul<br />
retelei <strong>de</strong> colectare a apelor pluviale (250 m) prevazuta cu doua guri <strong>de</strong> scurgere. Apele vor fi<br />
directionate catre un separator <strong>de</strong> hidrocarburi cu o capacitate <strong>de</strong> 60 l/s un<strong>de</strong> vor fi preepurate<br />
si apoi <strong>de</strong>scarcate intr-un bazin tampon, apoi in canalul <strong>de</strong> <strong>de</strong>secare af<strong>la</strong>t <strong>la</strong> sud-est <strong>de</strong><br />
amp<strong>la</strong>sament HCA 858.<br />
Debitul <strong>de</strong> apa meteoric s-a calcu<strong>la</strong>te conform STAS 1846 – 2:2007.<br />
n<br />
q = m S I [l/s]<br />
c j j<br />
j=1<br />
= 0,80 x (0,005 x 0,95 + 0,37635 x 0,85 + 0,21 x 0,05) x 150 = 40,20 [l/s]<br />
Un<strong>de</strong>:<br />
m – coeficient <strong>de</strong> reducere a <strong>de</strong>bitului, datorat efectului <strong>de</strong> acumu<strong>la</strong>re a apei meteorice in<br />
reteaua <strong>de</strong> canalizare → [-];<br />
m = 0,80 → pentru timp <strong>de</strong> ploaie t < 40 [min]<br />
S j – suprafata <strong>de</strong> calcul <strong>de</strong> pe care se va colecta apa <strong>de</strong> provenienta meteorica → [ha];<br />
S 1 = 0,005 [ha] – suprafata invelitorilor metalice;<br />
S 2 = 0,37635 [ha] – suprafata p<strong>la</strong>tformelor din beton;<br />
S 3 = 0,21 [ha] – suprafata spatiilor verzi;<br />
Φ j – coeficient mediu <strong>de</strong> scurgere → [-];<br />
Φ 1 = 0,95<br />
Φ 2 = 0,85<br />
Φ 3 = (0,05…0,10) = 0,05<br />
t – timpul <strong>de</strong> ploaie;<br />
t = 10 [min]<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 124 of 246
f – frecventa <strong>de</strong> calcul a ploii;<br />
f = 1/1<br />
I – functie (f, t) - intensitatea ploii <strong>de</strong> calcul, stabilita in functie <strong>de</strong> frecventa normata a ploii si<br />
durata teoretica a acesteia [l/sxha];<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi → Zona 3 → I = 150 [l/sxha].<br />
4.1.4.3 Statia <strong>de</strong> sortare si transfer Ruginoasa<br />
4.1.4.3.1 Alimentarea cu apa<br />
Pentru alimentarea cu apa se va construi o gospodarie <strong>de</strong> apa ce va cuprin<strong>de</strong> o captare <strong>de</strong><br />
adancime cu put forat, cabina foraj, o statie <strong>de</strong> tratare a apei, (pentru eliminarea NH 4 , H 2 S si<br />
clorinare apa) un rezervor <strong>de</strong> apa potabi<strong>la</strong> 50 mc si insta<strong>la</strong>tii hidromecanice. Acest put va<br />
asigura necesarul <strong>de</strong> apa pentru consumul menajer si tehnologic.<br />
Pentru calculul necesarului <strong>de</strong> apa menajera s-a consi<strong>de</strong>rat un numar <strong>de</strong> maximum 29<br />
persoane – utilizatori <strong>de</strong> apa, cu un <strong>de</strong>bit specific conform STAS 1478/90 <strong>de</strong> 50 l/om/zi,<br />
rezultand astfel un <strong>de</strong>bit zilnic mediu <strong>de</strong> 1.72 m 3 /zi.<br />
Pentru consumul tehnologic <strong>de</strong> apa, constituit din spa<strong>la</strong>re pardoseli hale, spa<strong>la</strong>re roti<br />
autovehicule, se vor folosi spa<strong>la</strong>toare sub presiune, care au un consum <strong>de</strong> apa <strong>de</strong> 0,13 – 2,00<br />
l/s. S-a estimat un necesar <strong>de</strong> 1 m 3 /zi.<br />
Pentru consumul total <strong>de</strong> apa a rezultat astfel un <strong>de</strong>bit zilnic mediu <strong>de</strong> 2,72 m 3 /zi si un <strong>de</strong>bit<br />
maxim zilnic <strong>de</strong> 3,24 m 3 /zi.<br />
Reteaua <strong>de</strong> apa va lua in consi<strong>de</strong>rare alimentarea cu apa a utilitatilor pentru toate c<strong>la</strong>dirile in<br />
scopul asigurarii necesarului <strong>de</strong> apa tehnologica si pentru nevoile sanitare.<br />
Reteaua <strong>de</strong> alimentare cu apa Dn 40 mm va avea o lungime <strong>de</strong> 235 m.<br />
4.1.4.3.2 Managementul apelor uzate<br />
Apele uzate menajere si reziduale din aceasta incinta au urmatoarele surse:<br />
- C<strong>la</strong>direa administrativa cu grupuri sanitare;<br />
- C<strong>la</strong>direa <strong>de</strong> interventii uti<strong>la</strong>je cu grupuri sanitare;<br />
- Apele rezidu<strong>la</strong>e provenit <strong>de</strong> pe p<strong>la</strong>tforma interioara a halei <strong>de</strong> sortare.<br />
Reteaua <strong>de</strong> canalizare va fi realizata din tuburi PVC Dn 250 mm cu lungimi <strong>de</strong> 56 m<br />
canalizare menajera si 172 m canalizare ape reziduale.<br />
Debitul maxim zilnic <strong>de</strong> ape uzate va fi <strong>de</strong> 2,24 mc/zi.<br />
Apele uzate menajere ce vor fi vidanjate si apoi <strong>de</strong>scarcate in statia <strong>de</strong> epurare trebuie se<br />
respecte indicatorii <strong>de</strong> calitate conform NTPA 002/2005, privind conditiile <strong>de</strong> evacuare a apelor<br />
uzate in retelele <strong>de</strong> canalizare ale localitatilor si direct in statiile <strong>de</strong> epurare, conform HG<br />
352/2005 pentru aprobarea unor norme privind conditiile <strong>de</strong> <strong>de</strong>scarcare in mediul acvatic a<br />
apelor uzate. Operatorul va asigura vidanjarea si transportul apei uzate catre cea mai apropiata<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 125 of 246
statie <strong>de</strong> epurare. In cazul in care nu exista posibilitati <strong>de</strong> epurare in imediata apropiere (<strong>de</strong><br />
exemplu SEAU Pascani), apa uzata va fi transportata catre CMD Tutora.<br />
4.1.4.3.3 Managementul apelor pluviale<br />
Apele pluviale colectate <strong>de</strong> pe caile <strong>de</strong> acces interioare, vor fi colectate prin intermediul retelei<br />
<strong>de</strong> colectare a apelor pluviale (419 m) prevazuta cu 13 guri <strong>de</strong> scurgere si dirijate catre<br />
separatorul <strong>de</strong> produse petroliere si preepurate cu o capacitate <strong>de</strong> 100 l/s. Toate echipamentele<br />
sunt prevazute cu element <strong>de</strong> coalescenta si dispozitiv <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re automata pentru blocarea<br />
evacuarii, in cazul in care se atinge capacitatea maxima <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a lichi<strong>de</strong>lor usoare.<br />
Accesoriile constau in tubul <strong>de</strong> prelevare, trusa <strong>de</strong> prelevare probe si dispozitivul <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re<br />
automata. Apele pluviale ce ies din separatorul <strong>de</strong> grasimi vor respecta limitele impuse <strong>de</strong><br />
NTPA 001/2002.<br />
Apa conventional curata rezultata va fi <strong>de</strong>scarcata catre rigo<strong>la</strong> drumului national si ravena din<br />
vecinatate, prin intermediul punctului <strong>de</strong> cea mai joasa cota, aval <strong>de</strong> amp<strong>la</strong>sament. Aceasta<br />
solutie a tinut cont <strong>de</strong> conditiile <strong>de</strong> amp<strong>la</strong>sament, fara a afecta suprafetele invecinate.<br />
Debitul <strong>de</strong> apa meteoric s-a calcu<strong>la</strong>te conform STAS 1846 – 2:2007.<br />
n<br />
q = m S I [l/s]<br />
c j j<br />
j=1<br />
= 0,80 x (0,1596 x 0,95 + 0,7268 x 0,85 + 1,20 x 0,05) x 150 = 99,53 [l/s]<br />
Un<strong>de</strong>:<br />
m – coeficient <strong>de</strong> reducere a <strong>de</strong>bitului, datorat efectului <strong>de</strong> acumu<strong>la</strong>re a apei meteorice in<br />
reteaua <strong>de</strong> canalizare → [-];<br />
m = 0,80 → pentru timp <strong>de</strong> ploaie t < 40 [min]<br />
S j – suprafata <strong>de</strong> calcul <strong>de</strong> pe care se va colecta apa <strong>de</strong> provenienta meteorica → [ha];<br />
S 1 = 0,1596 [ha] – suprafata invelitorilor metalice;<br />
S 2 = 0,7268 [ha] – suprafata p<strong>la</strong>tformelor din beton;<br />
S 3 = 1,20 [ha] – suprafata spatiilor verzi;<br />
Φ j – coeficient mediu <strong>de</strong> scurgere → [-];<br />
Φ 1 = 0,95<br />
Φ 2 = 0,85<br />
Φ 3 = (0,05…0,10) = 0,05<br />
t – timpul <strong>de</strong> ploaie;<br />
t = 10 [min]<br />
f – frecventa <strong>de</strong> calcul a ploii;<br />
f = 1/1<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 126 of 246
I – functie (f, t) - intensitatea ploii <strong>de</strong> calcul, stabilita in functie <strong>de</strong> frecventa normata a ploii si<br />
durata teoretica a acesteia [l/sxha];<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi → Zona 3 → I = 150 [l/sxha].<br />
4.1.4.4 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului neconform Pascani – Valea Seaca<br />
Lucrarile <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re a <strong>de</strong>pozitului vor presupune relocarea <strong>de</strong>seurilor in scopul pregatirii<br />
<strong>de</strong>pozitului pentru inchi<strong>de</strong>re, compactarea masei <strong>de</strong>seurilor prin trecerea succesiva cu un<br />
buldozer, <strong>de</strong> 3-5 ori. Deseurile voluminoase precum <strong>de</strong>seurile <strong>de</strong> echipamente electrice si<br />
electronice, bateriile, acumu<strong>la</strong>torii, anvelopele uzate, <strong>de</strong>seurile feroase, <strong>de</strong>seurile <strong>de</strong> mobilier<br />
sau din constructii si <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>ri, vor fi in<strong>de</strong>partate pentru a facilita compactarea masei <strong>de</strong>seurilor.<br />
De asemenea vor fi in<strong>de</strong>partate <strong>de</strong>seurile usoare (mase p<strong>la</strong>stice) <strong>de</strong> pe p<strong>la</strong>tforma si taluzele<br />
<strong>de</strong>pozitului, inainte <strong>de</strong> inceperea inchi<strong>de</strong>reii propriu-zise. Gropile existente din corpul <strong>de</strong>pozitului<br />
se vor nive<strong>la</strong> prin umplerea cu pamant si compactare.<br />
Depozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri urban neconform Pascani – Valea Seaca va fi inchis prin implentarea unui<br />
sistem complet <strong>de</strong> acoperire dupa cum urmeaza:<br />
Strat <strong>de</strong> sustinere (suport) <strong>de</strong> 0,50 m grosime cu coeficient <strong>de</strong> permeabilitate<br />
(conductivitate hidraulica) k > 1x10-4 m/s. Drept material pentru stratul <strong>de</strong> sustinere pot<br />
fi utilizate <strong>de</strong>seurile minerale corespunzatoare provenite din constructii sau <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>ri,<br />
forari, cenusa, <strong>de</strong>seurile minerale sau minerale naturale;<br />
Strat drenare biogaz cu o grosime <strong>de</strong> 0,30 m care se aplica peste stratul <strong>de</strong> sustinere.<br />
Materialul <strong>de</strong> drenare are un coeficient <strong>de</strong> permeabilitate (conductivitate hidraulica) <strong>de</strong><br />
minimum 1x10-4m/s;<br />
Strat <strong>de</strong> geocompozit bentonitic pentru izo<strong>la</strong>rea completa a corpului <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong><br />
mediul inconjurator care se aseaza peste stratul <strong>de</strong> drenare biogaz. Stratul <strong>de</strong><br />
geocompozit bentonitic are o grosime <strong>de</strong> 0,01 m.<br />
Stratul <strong>de</strong> drenaj pentru apa din precipitatii realizat cu o grosime <strong>de</strong> 0.30m, coeficientul<br />
<strong>de</strong> permeabilitate (conductivitate hidraulica) este mai mare <strong>de</strong> 1x10-3m/s<br />
Geotextil <strong>de</strong> separatie <strong>de</strong> 400 gr/mp Pe stratul <strong>de</strong> drenaj pentru apa din precipitatii se<br />
aplica un strat separator, pentru a impiedica patrun<strong>de</strong>rea componentelor din stratul <strong>de</strong><br />
recultivare in stratul <strong>de</strong> drenaj.<br />
Stratul <strong>de</strong> recultivare este format din: strat <strong>de</strong> pamant argilos (d ≥ 0,85 m), peste care se<br />
pune un strat <strong>de</strong> pamant vegetal (d ≥ 0,15 m), acesta fiind insamantat cu ierburi perene.<br />
Sistemul <strong>de</strong> colectare si in<strong>de</strong>partare a gazului din <strong>de</strong>pozit<br />
Biogazul din <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconform Pascani – Valea Seaca este colectat cu ajutorul<br />
unei insta<strong>la</strong>tii <strong>de</strong> captare care cuprin<strong>de</strong>:<br />
puturile <strong>de</strong> extragere a biogazului;<br />
sistemul <strong>de</strong> colectare si transport al biogazului incluzand conducte, sistem <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>shidratare si substatie gaz;<br />
sistem <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re al gazului.<br />
Pentru evacuarea gazelor din <strong>de</strong>pozit, vor fi forate 2 puturi prin masa <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, care sunt<br />
pozitionate in mod uniform in corpul <strong>de</strong>pozitului care genereaza gaz. Puturile <strong>de</strong> gaz sunt<br />
amp<strong>la</strong>sate simetric si <strong>la</strong> distanta ega<strong>la</strong> intre ele (<strong>de</strong> cca. 50 m). Acestea sunt amp<strong>la</strong>sate cat mai<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 127 of 246
aproape <strong>de</strong> caile <strong>de</strong> circu<strong>la</strong>tie, iar distanta <strong>de</strong> <strong>la</strong> puturi pana <strong>la</strong> limita exterioara a corpului<br />
<strong>de</strong>pozitului este <strong>de</strong> 45 m, pentru a cuprin<strong>de</strong> in zona <strong>de</strong> aspiratie si marginea <strong>de</strong>pozitului.<br />
Puturile <strong>de</strong> gaz sunt etanse, pentru a nu permite patrun<strong>de</strong>rea aerului in interior; fiind rezistente<br />
pentru a suporta tasarea corpului <strong>de</strong>pozitului.<br />
Putul <strong>de</strong> gaz este alcatuit dintr-un filtru vertical cu diametrul <strong>de</strong> 80 cm, pozitionat in interiorul<br />
corpului <strong>de</strong>pozitului, realizat din pietris sau criblura, si in care este inglobata conducta perforata<br />
<strong>de</strong> PVC cu diametrul interior <strong>de</strong> 200 mm.<br />
Fiecare put <strong>de</strong> extractie a gazului este conectat <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> colectare a gazului prin intermediul<br />
unei conducte <strong>de</strong> captare.<br />
Conductele <strong>de</strong> captare si transport a gazului <strong>de</strong> <strong>la</strong> puturile forate <strong>la</strong> substatia <strong>de</strong> gaz sunt din<br />
PEID DN 90 mm PN6, si sunt insta<strong>la</strong>te cu o panta <strong>de</strong> 5% fata <strong>de</strong> statia <strong>de</strong> colectare a gazului,<br />
pentru a se evacua apa provenita din con<strong>de</strong>ns in interiorul conductei. Lungimea tota<strong>la</strong> a<br />
conductelor <strong>de</strong> <strong>la</strong> colectarea gazului <strong>de</strong> pe <strong>de</strong>pozitul existent Pascani este <strong>de</strong> 1150 m.<br />
Conductele individuale sunt conectate <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> colectare a gazului, iar prin intermediul unei<br />
conducte principale <strong>de</strong> eliminare a gazului se face legatura cu sistemul <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re (fac<strong>la</strong>).<br />
Panta acestei conducte principale este <strong>de</strong> 0,5% pentru a putea evacua particulele minerale din<br />
con<strong>de</strong>nsat. Conducta principa<strong>la</strong> este din PEID DN 200 mm PN6, iar lungimea ei este <strong>de</strong> 16 m.<br />
Conducta se instaleaza <strong>la</strong> adancimi mai mari <strong>de</strong>cat adancimea <strong>de</strong> inghet specifica zonei, dar nu<br />
<strong>la</strong> mai putin <strong>de</strong> 80 cm fata <strong>de</strong> nivelul terenului.<br />
Statia <strong>de</strong> colectare a gazului se af<strong>la</strong> in interiorul unui container cu dimensiunile <strong>de</strong> 6,00 m x 2,50<br />
m x 2,50 mm. Conform standar<strong>de</strong>lor nationale, infrastructurile care includ statii <strong>de</strong> colectare a<br />
gazului sunt complet etansate si prevazute cu sisteme <strong>de</strong> venti<strong>la</strong>re (cel putin doua ferestre cu<br />
gratii pentru aerisire <strong>de</strong> 50 x 50 cm), iar accesul personalului neautorizat este strict interzis. In<br />
interiorul conductei principale <strong>de</strong> evacuare <strong>la</strong> nivelul minim se instaleaza separatorul <strong>de</strong><br />
con<strong>de</strong>ns, oferind posibilitatea scurgerii apei con<strong>de</strong>nsate intr-un recipient cu diametrul <strong>de</strong> 1 m.<br />
Statia <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re a gazului se instaleaza ca o unitate compacta intr-un container standard ISO.<br />
Aceasta are un <strong>de</strong>sign compact si este formata in principal din unitatea suf<strong>la</strong>nta si unitatea <strong>de</strong><br />
combustie contro<strong>la</strong>ta.<br />
Statia are o f<strong>la</strong>cara inchisa, ceea ce ofera o eficienta ridicata combustiei care are loc <strong>la</strong><br />
temperaturi <strong>de</strong> peste 850°C, asigurand astfel concordanta cu reglementarile privind emisiile.<br />
Sistem <strong>de</strong> colectare a levigatului<br />
Pentru colectarea si evacuarea levigatului acumu<strong>la</strong>t in corpul <strong>de</strong>pozitului amenajat se va utiliza<br />
o pompa submersibi<strong>la</strong> mobi<strong>la</strong> echipata cu conducta flexibi<strong>la</strong> <strong>de</strong> refu<strong>la</strong>re care va functiona astfel:<br />
- Putul <strong>de</strong> gaz va fi construit astfel incat sa permita accesul periodic in interiorul putului<br />
pana <strong>la</strong> baza <strong>de</strong>pozitului, a unei pompe submersibile pentru apa uzata, <strong>de</strong> un<strong>de</strong> levigatul<br />
acumu<strong>la</strong>t poate fi aspirat si evacuat catre bazinul vidanjabil din incinta;<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 128 of 246
- Nivelul liber al levigatului din put va fi <strong>de</strong>terminat cu ajutorul unui „aparat <strong>de</strong> masura nivel<br />
ape subterane‖ – frecventa masuratorilor va fi <strong>de</strong>terminata <strong>de</strong> operator prin interventiile<br />
periodice efectuate si va fi actualizata <strong>de</strong> cate ori este nevoie;<br />
- Conducta flexibi<strong>la</strong> a fost dimensionata astfel incat sa asigure transportul levigatului <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
orice put <strong>de</strong> colectare din incinta pana <strong>la</strong> bazinul vidanjabil din incinta;<br />
- Operatorul va asigura vidanjarea bazinului si transportul levigatului catre statia <strong>de</strong><br />
epurare levigat din cadrul Centrului <strong>de</strong> Management al Deseurilor Tutora.<br />
Sistemul <strong>de</strong> colectare si evacuare a apelor pluviale<br />
Apele pluviale <strong>de</strong> pe suprafata <strong>de</strong>pozitului neconform Pascani sunt preluate <strong>de</strong> catre stratul<br />
drenant si conduse in santuri perimetrale ( pavate cu p<strong>la</strong>ci prefabricate 500x500x50 mm )<br />
amp<strong>la</strong>sate <strong>la</strong> baza taluzului <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri. Santul perimetral <strong>de</strong> <strong>la</strong> baza <strong>de</strong>pozitului in<br />
lungime <strong>de</strong> 575 m si santul colector ape pluviale in lungime <strong>de</strong> 75 m sunt executate in sapatura<br />
<strong>de</strong>schisa. Sectiunea santului perimetral este trapezoida<strong>la</strong> si are urmatoarele caracteristici: hmin<br />
= 0.50m, b = 0.50m, B = variabil.<br />
Apele pluviale astfel colectate sunt <strong>de</strong>versate in Paraul Ermolea printr-o rigo<strong>la</strong> amenajata, af<strong>la</strong>t<br />
<strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> 75 m, in partea <strong>de</strong> vest a amp<strong>la</strong>samentului, acesta fiind afluent al raului Siret.<br />
Insta<strong>la</strong>tii <strong>de</strong> monitorizare<br />
Supravegherea <strong>impactului</strong> pe care <strong>de</strong>pozitul il are <strong>asupra</strong> panzei freatice se face prin<br />
executarea a 3 puturi <strong>de</strong> monitorizare a apelor subterane, din care se vor putea preleva periodic<br />
probe <strong>de</strong> apa.<br />
Puturile se executa astfel: se sapa mai intai pana <strong>la</strong> adancimea fina<strong>la</strong>, dupa care se cimenteaza<br />
<strong>la</strong> suprafata pe o distanta <strong>de</strong> 3-4 m. Urmeaza introducerea conductei din PEID DN 110,<br />
formarea filtrului <strong>de</strong> pietris. Se vor recolta probe <strong>de</strong> apa, urmand ca <strong>la</strong> final puturile sa fie inchise<br />
cu un capac <strong>de</strong> siguranta.<br />
Drumuri <strong>de</strong> acces si imprejmuirea amp<strong>la</strong>samentului<br />
Accesul <strong>la</strong> terasa <strong>de</strong>pozitului pentru monitorizarea comportarii in timp se face pe drumul <strong>de</strong><br />
acces din p<strong>la</strong>ci prefabricate din beton 5.00x3.00x2.00 m. Lungimea drumului <strong>de</strong> acces in incinta<br />
<strong>de</strong>pozitului este <strong>de</strong> L=10 m iar lungimea drumului <strong>de</strong> acces pe terasa <strong>de</strong>pozitului este <strong>de</strong> L= 150<br />
avand panta <strong>de</strong> 8% .<br />
Prin intermediul drumurilor <strong>la</strong> terasa <strong>de</strong>pozitului se faciliteaza accesul <strong>la</strong> puturile <strong>de</strong> gaz.<br />
Trecerea uti<strong>la</strong>jelor peste canalul perimetral se face prin intermediul unor po<strong>de</strong>te din beton.<br />
Imprejmuirea incintei se realizeaza cu gard din p<strong>la</strong>sa zincata. Lungimea tota<strong>la</strong> a gardului<br />
este <strong>de</strong> 630 m.<br />
4.1.4.5 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului neconform Targu Frumos - Adancata<br />
Lucrarile <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re a <strong>de</strong>pozitului vor presupune relocarea <strong>de</strong>seurilor in scopul pregatirii<br />
<strong>de</strong>pozitului pentru inchi<strong>de</strong>re, compactarea masei <strong>de</strong>seurilor prin trecerea succesiva cu un<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 129 of 246
uldozer, <strong>de</strong> 3-5 ori. Deseurile voluminoase precum <strong>de</strong>seurile <strong>de</strong> echipamente electrice si<br />
electronice, bateriile, acumu<strong>la</strong>torii, anvelopele uzate, <strong>de</strong>seurile feroase, <strong>de</strong>seurile <strong>de</strong> mobilier<br />
sau din constructii si <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>ri, vor fi in<strong>de</strong>partate pentru a facilita compactarea masei <strong>de</strong>seurilor.<br />
De asemenea vor fi in<strong>de</strong>partate <strong>de</strong>seurile usoare (mase p<strong>la</strong>stice) <strong>de</strong> pe p<strong>la</strong>tforma si taluzele<br />
<strong>de</strong>pozitului, inainte <strong>de</strong> inceperea inchi<strong>de</strong>reii propriu-zise. Gropile existente din corpul <strong>de</strong>pozitului<br />
se vor nive<strong>la</strong> prin umplerea cu pamant si compactare.<br />
Depozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri urban neconform Targu Frumos va fi inchis prin implentarea unui sistem<br />
complet <strong>de</strong> acoperire dupa cum urmeaza:<br />
Strat <strong>de</strong> sustinere (suport) <strong>de</strong> 0,50 m grosime cu coeficient <strong>de</strong> permeabilitate<br />
(conductivitate hidraulica) k > 1x10-4 m/s. Drept material pentru stratul <strong>de</strong> sustinere pot<br />
fi utilizate <strong>de</strong>seurile minerale corespunzatoare provenite din constructii sau <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>ri,<br />
forari, cenusa, <strong>de</strong>seurile minerale sau minerale naturale;<br />
Strat drenare biogaz cu o grosime <strong>de</strong> 0,30 m care se aplica peste stratul <strong>de</strong> sustinere.<br />
Materialul <strong>de</strong> drenare are un coeficient <strong>de</strong> permeabilitate (conductivitate hidraulica) <strong>de</strong><br />
minimum 1x10-4m/s;<br />
Strat <strong>de</strong> geocompozit bentonitic pentru izo<strong>la</strong>rea completa a corpului <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong><br />
mediul inconjurator care se aseaza peste stratul <strong>de</strong> drenare biogaz. Stratul <strong>de</strong><br />
geocompozit bentonitic are o grosime <strong>de</strong> 0,01 m.<br />
Stratul <strong>de</strong> drenaj pentru apa din precipitatii realizat cu o grosime <strong>de</strong> 0.30m, coeficientul<br />
<strong>de</strong> permeabilitate (conductivitate hidraulica) este mai mare <strong>de</strong> 1x10-3m/s<br />
Geotextil <strong>de</strong> separatie <strong>de</strong> 400 gr/mp Pe stratul <strong>de</strong> drenaj pentru apa din precipitatii se<br />
aplica un strat separator, pentru a impiedica patrun<strong>de</strong>rea componentelor din stratul <strong>de</strong><br />
recultivare in stratul <strong>de</strong> drenaj.<br />
Stratul <strong>de</strong> recultivare este format din: strat <strong>de</strong> pamant argilos (d ≥ 0,85 m), peste care se<br />
pune un strat <strong>de</strong> pamant vegetal (d ≥ 0,15 m), acesta fiind insamantat cu ierburi perene.<br />
Sistemul <strong>de</strong> colectare si in<strong>de</strong>partare a gazului din <strong>de</strong>pozit<br />
Biogazul din <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconform Targu Frumos este colectat cu ajutorul unei<br />
insta<strong>la</strong>tii <strong>de</strong> captare care cuprin<strong>de</strong>:<br />
puturile <strong>de</strong> extragere a biogazului;<br />
sistemul <strong>de</strong> colectare si transport al biogazului incluzand conducte, sistem <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>shidratare si substatie gaz;<br />
sistem <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re al gazului.<br />
Pentru evacuarea gazelor din <strong>de</strong>pozit, vor fi forate 4 puturi prin masa <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, care sunt<br />
pozitionate in mod uniform in corpul <strong>de</strong>pozitului care genereaza gaz. Puturile <strong>de</strong> gaz sunt<br />
amp<strong>la</strong>sate simetric si <strong>la</strong> distanta ega<strong>la</strong> intre ele (<strong>de</strong> cca. 50 m). Acestea sunt amp<strong>la</strong>sate cat mai<br />
aproape <strong>de</strong> caile <strong>de</strong> circu<strong>la</strong>tie, iar distanta <strong>de</strong> <strong>la</strong> puturi pana <strong>la</strong> limita exterioara a corpului<br />
<strong>de</strong>pozitului este <strong>de</strong> 45 m, pentru a cuprin<strong>de</strong> in zona <strong>de</strong> aspiratie si marginea <strong>de</strong>pozitului.<br />
Puturile <strong>de</strong> gaz sunt etanse, pentru a nu permite patrun<strong>de</strong>rea aerului in interior; fiind rezistente<br />
pentru a suporta tasarea corpului <strong>de</strong>pozitului.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 130 of 246
Putul <strong>de</strong> gaz este alcatuit dintr-un filtru vertical cu diametrul <strong>de</strong> 80 cm, pozitionat in interiorul<br />
corpului <strong>de</strong>pozitului, realizat din pietris sau criblura, si in care este inglobata conducta perforata<br />
<strong>de</strong> PVC cu diametrul interior <strong>de</strong> 200 mm.<br />
Fiecare put <strong>de</strong> extractie a gazului este conectat <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> colectare a gazului prin intermediul<br />
unei conducte <strong>de</strong> captare.<br />
Conductele <strong>de</strong> captare si transport a gazului <strong>de</strong> <strong>la</strong> puturile forate <strong>la</strong> substatia <strong>de</strong> gaz sunt din<br />
PEID DN 90 mm PN6, si sunt insta<strong>la</strong>te cu o panta <strong>de</strong> 5% fata <strong>de</strong> statia <strong>de</strong> colectare a gazului,<br />
pentru a se evacua apa provenita din con<strong>de</strong>ns in interiorul conductei. Lungimea tota<strong>la</strong> a<br />
conductelor <strong>de</strong> <strong>la</strong> colectarea gazului <strong>de</strong> pe <strong>de</strong>pozitul existent Targu Frumos este <strong>de</strong> 320 m.<br />
Conductele individuale sunt conectate <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> colectare a gazului, iar prin intermediul unei<br />
conducte principale <strong>de</strong> eliminare a gazului se face legatura cu sistemul <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re (fac<strong>la</strong>).<br />
Panta acestei conducte principale este <strong>de</strong> 0,5% pentru a putea evacua particulele minerale din<br />
con<strong>de</strong>nsat. Conducta principa<strong>la</strong> este din PEID DN 200 mm PN6, iar lungimea ei este <strong>de</strong> 18 m.<br />
Conducta se instaleaza <strong>la</strong> adancimi mai mari <strong>de</strong>cat adancimea <strong>de</strong> inghet specifica zonei, dar nu<br />
<strong>la</strong> mai putin <strong>de</strong> 80 cm fata <strong>de</strong> nivelul terenului.<br />
Statia <strong>de</strong> colectare a gazului se af<strong>la</strong> in interiorul unui container cu dimensiunile <strong>de</strong> 6,00 m x 2,50<br />
m x 2,50 mm. Conform standar<strong>de</strong>lor nationale, infrastructurile care includ statii <strong>de</strong> colectare a<br />
gazului sunt complet etansate si prevazute cu sisteme <strong>de</strong> venti<strong>la</strong>re (cel putin doua ferestre cu<br />
gratii pentru aerisire <strong>de</strong> 50 x 50 cm), iar accesul personalului neautorizat este strict interzis. In<br />
interiorul conductei principale <strong>de</strong> evacuare <strong>la</strong> nivelul minim se instaleaza separatorul <strong>de</strong><br />
con<strong>de</strong>ns, oferind posibilitatea scurgerii apei con<strong>de</strong>nsate intr-un recipient cu diametrul <strong>de</strong> 1 m.<br />
Statia <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re a gazului se instaleaza ca o unitate compacta intr-un container standard ISO.<br />
Aceasta are un <strong>de</strong>sign compact si este formata in principal din unitatea suf<strong>la</strong>nta si unitatea <strong>de</strong><br />
combustie contro<strong>la</strong>ta.<br />
Statia are o f<strong>la</strong>cara inchisa, ceea ce ofera o eficienta ridicata combustiei care are loc <strong>la</strong><br />
temperaturi <strong>de</strong> peste 850°C, asigurand astfel concordanta cu reglementarile privind emisiile.<br />
Sistem <strong>de</strong> colectare a levigatului<br />
Pentru a pompa in mod activ levigatul din corpul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, putul <strong>de</strong> colectare a levigatului va fi<br />
construit pentru a pozitiona o pompa in interior. Levigatul va fi trimis <strong>la</strong> un rezervor <strong>de</strong> colectare<br />
(bazin etans vidanjabil) printr-o conducta <strong>de</strong> refu<strong>la</strong>re din PEID Dn 50 mm avand o lungime <strong>de</strong><br />
L=115 m. Rezervorul va fi golit cu ajutorul unui vehicul special, iar levigatul colectat va fi<br />
transportat <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul din Tutora si tratat in statia <strong>de</strong> tratare a levigatului.<br />
Sistemul <strong>de</strong> colectare si evacuare a apelor pluviale<br />
Apele pluviale <strong>de</strong> pe suprafata <strong>de</strong>pozitului neconform Targu Frumos sunt preluate <strong>de</strong> catre<br />
stratul drenant si conduse in santuri perimetrale ( pavate cu p<strong>la</strong>ci prefabricate 500x500x50 mm )<br />
amp<strong>la</strong>sate <strong>la</strong> baza taluzului <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri. Santul perimetral in lungime <strong>de</strong> 465.00 m si<br />
santul colector ape pluviale in lungime <strong>de</strong> 5.00 m sunt executate in sapatura <strong>de</strong>schisa.<br />
Sectiunea santului perimetral este trapezoida<strong>la</strong> si are urmatoarele caractersitici: hmin = 0.50m,<br />
b = 0.50m, B = variabil.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 131 of 246
Apele pluviale astfel colectate sunt evacuate in panza <strong>de</strong> apa freatica printr – un bazin <strong>de</strong><br />
scurgere. Fundul bazinului <strong>de</strong> scurgere in apa freatica are un coeficient <strong>de</strong> permeabilitate <strong>de</strong> cel<br />
putin 1x10 -4 m/s. Intre apa freatica si bazinul <strong>de</strong> scurgere nu exista nici un strat <strong>de</strong> sol<br />
impermeabil. In bazinul <strong>de</strong> scurgere in apa freatica nu se acumuleaza frunze din tufisuri sau<br />
copaci. Este interzisa inierbarea bazinului. Marginile bazinului <strong>de</strong> scurgere se fixeaza cu piatra<br />
cubica sau dale <strong>de</strong> piatra perforata. Zona <strong>de</strong> acces a apei in bazinul <strong>de</strong> scurgere este bine<br />
intarita , pentru a se asigura rezistenta pe termen lung.<br />
Insta<strong>la</strong>tii <strong>de</strong> monitorizare<br />
Supravegherea <strong>impactului</strong> pe care <strong>de</strong>pozitul il are <strong>asupra</strong> panzei freatice se face prin<br />
executarea a 3 puturi <strong>de</strong> monitorizare a apelor subterane, din care se vor putea preleva periodic<br />
probe <strong>de</strong> apa.<br />
Puturile se executa astfel: se sapa mai intai pana <strong>la</strong> adancimea fina<strong>la</strong>, dupa care se cimenteaza<br />
<strong>la</strong> suprafata pe o distanta <strong>de</strong> 3-4 m. Urmeaza introducerea conductei din PEID DN 110,<br />
formarea filtrului <strong>de</strong> pietris. Se vor recolta probe <strong>de</strong> apa, urmand ca <strong>la</strong> final puturile sa fie inchise<br />
cu un capac <strong>de</strong> siguranta.<br />
Drumuri <strong>de</strong> acces si imprejmuirea amp<strong>la</strong>samentului<br />
Accesul <strong>la</strong> terasa <strong>de</strong>pozitului pentru monitorizarea comportarii in timp se face pe drumul <strong>de</strong><br />
acces din p<strong>la</strong>ci prefabricate din beton 5.00x3.00x2.00 m. Lungimea drumului <strong>de</strong> acces in incinta<br />
<strong>de</strong>pozitului este <strong>de</strong> 20 m iar drumul <strong>de</strong> acces pe terasa <strong>de</strong>pozitului este <strong>de</strong> 50 m avand panta<br />
<strong>de</strong> 8% .<br />
Prin intermediul drumurilor <strong>la</strong> terasa <strong>de</strong>pozitului se faciliteaza accesul <strong>la</strong> puturile <strong>de</strong> gaz.<br />
Trecerea uti<strong>la</strong>jelor peste canalul perimetral se face prin intermediul unor po<strong>de</strong>te din beton.<br />
Imprejmuirea incintei se realizeaza cu gard din p<strong>la</strong>sa zincata. Lungimea tota<strong>la</strong> a gardului este<br />
<strong>de</strong> 540.00 m.<br />
4.1.4.6 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului neconform Har<strong>la</strong>u<br />
Lucrarile <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re a <strong>de</strong>pozitului vor presupune relocarea <strong>de</strong>seurilor in scopul pregatirii<br />
<strong>de</strong>pozitului pentru inchi<strong>de</strong>re, compactarea masei <strong>de</strong>seurilor prin trecerea succesiva cu un<br />
buldozer, <strong>de</strong> 3-5 ori. Deseurile voluminoase precum <strong>de</strong>seurile <strong>de</strong> echipamente electrice si<br />
electronice, bateriile, acumu<strong>la</strong>torii, anvelopele uzate, <strong>de</strong>seurile feroase, <strong>de</strong>seurile <strong>de</strong> mobilier<br />
sau din constructii si <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>ri, vor fi in<strong>de</strong>partate pentru a facilita compactarea masei <strong>de</strong>seurilor.<br />
De asemenea vor fi in<strong>de</strong>partate <strong>de</strong>seurile usoare (mase p<strong>la</strong>stice) <strong>de</strong> pe p<strong>la</strong>tforma si taluzele<br />
<strong>de</strong>pozitului, inainte <strong>de</strong> inceperea inchi<strong>de</strong>reii propriu-zise. Gropile existente din corpul <strong>de</strong>pozitului<br />
se vor nive<strong>la</strong> prin umplerea cu pamant si compactare.<br />
Depozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri urban neconform Har<strong>la</strong>u va fi inchis prin implentarea unui sistem complet<br />
<strong>de</strong> acoperire dupa cum urmeaza:<br />
Strat <strong>de</strong> sustinere (suport) <strong>de</strong> 0,50 m grosime cu coeficient <strong>de</strong> permeabilitate<br />
(conductivitate hidraulica) k > 1x10-4 m/s. Drept material pentru stratul <strong>de</strong> sustinere pot<br />
fi utilizate <strong>de</strong>seurile minerale corespunzatoare provenite din constructii sau <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>ri,<br />
forari, cenusa, <strong>de</strong>seurile minerale sau minerale naturale;<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 132 of 246
Strat drenare biogaz cu o grosime <strong>de</strong> 0,30 m care se aplica peste stratul <strong>de</strong> sustinere.<br />
Materialul <strong>de</strong> drenare are un coeficient <strong>de</strong> permeabilitate (conductivitate hidraulica) <strong>de</strong><br />
minimum 1x10-4m/s;<br />
Strat <strong>de</strong> geocompozit bentonitic pentru izo<strong>la</strong>rea completa a corpului <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong><br />
mediul inconjurator care se aseaza peste stratul <strong>de</strong> drenare biogaz. Stratul <strong>de</strong><br />
geocompozit bentonitic are o grosime <strong>de</strong> 0,01 m.<br />
Stratul <strong>de</strong> drenaj pentru apa din precipitatii realizat cu o grosime <strong>de</strong> 0.30m, coeficientul<br />
<strong>de</strong> permeabilitate (conductivitate hidraulica) este mai mare <strong>de</strong> 1x10-3m/s<br />
Geotextil <strong>de</strong> separatie <strong>de</strong> 400 gr/mp Pe stratul <strong>de</strong> drenaj pentru apa din precipitatii se<br />
aplica un strat separator, pentru a impiedica patrun<strong>de</strong>rea componentelor din stratul <strong>de</strong><br />
recultivare in stratul <strong>de</strong> drenaj.<br />
Stratul <strong>de</strong> recultivare este format din: strat <strong>de</strong> pamant argilos (d ≥ 0,85 m), peste care se<br />
pune un strat <strong>de</strong> pamant vegetal (d ≥ 0,15 m), acesta fiind insamantat cu ierburi perene.<br />
Sistemul <strong>de</strong> colectare si in<strong>de</strong>partare a gazului din <strong>de</strong>pozit<br />
Biogazul din <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconform Har<strong>la</strong>u este colectat cu ajutorul unei insta<strong>la</strong>tii <strong>de</strong><br />
captare care cuprin<strong>de</strong>:<br />
puturile <strong>de</strong> extragere a biogazului;<br />
sistemul <strong>de</strong> colectare si transport al biogazului incluzand conducte, sistem <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>shidratare si substatie gaz;<br />
sistem <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re al gazului.<br />
Pentru evacuarea gazelor din <strong>de</strong>pozit, vor fi forate 7 puturi prin masa <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, care sunt<br />
pozitionate in mod uniform in corpul <strong>de</strong>pozitului care genereaza gaz. Puturile <strong>de</strong> gaz sunt<br />
amp<strong>la</strong>sate simetric si <strong>la</strong> distanta ega<strong>la</strong> intre ele (<strong>de</strong> cca. 50 m). Acestea sunt amp<strong>la</strong>sate cat mai<br />
aproape <strong>de</strong> caile <strong>de</strong> circu<strong>la</strong>tie, iar distanta <strong>de</strong> <strong>la</strong> puturi pana <strong>la</strong> limita exterioara a corpului<br />
<strong>de</strong>pozitului este <strong>de</strong> 45 m, pentru a cuprin<strong>de</strong> in zona <strong>de</strong> aspiratie si marginea <strong>de</strong>pozitului.<br />
Puturile <strong>de</strong> gaz sunt etanse, pentru a nu permite patrun<strong>de</strong>rea aerului in interior; fiind rezistente<br />
pentru a suporta tasarea corpului <strong>de</strong>pozitului.<br />
Putul <strong>de</strong> gaz este alcatuit dintr-un filtru vertical cu diametrul <strong>de</strong> 80 cm, pozitionat in interiorul<br />
corpului <strong>de</strong>pozitului, realizat din pietris sau criblura, si in care este inglobata conducta perforata<br />
<strong>de</strong> PVC cu diametrul interior <strong>de</strong> 200 mm.<br />
Fiecare put <strong>de</strong> extractie a gazului este conectat <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> colectare a gazului prin intermediul<br />
unei conducte <strong>de</strong> captare.<br />
Conductele <strong>de</strong> captare si transport a gazului <strong>de</strong> <strong>la</strong> puturile forate <strong>la</strong> substatia <strong>de</strong> gaz sunt din<br />
PEID DN 90 mm PN6, si sunt insta<strong>la</strong>te cu o panta <strong>de</strong> 5% fata <strong>de</strong> statia <strong>de</strong> colectare a gazului,<br />
pentru a se evacua apa provenita din con<strong>de</strong>ns in interiorul conductei. Lungimea tota<strong>la</strong> a<br />
conductelor <strong>de</strong> <strong>la</strong> colectarea gazului <strong>de</strong> pe <strong>de</strong>pozitul existent Har<strong>la</strong>u este <strong>de</strong> 830.00 m.<br />
Conductele individuale sunt conectate <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> colectare a gazului, iar prin intermediul unei<br />
conducte principale <strong>de</strong> eliminare a gazului se face legatura cu sistemul <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re (fac<strong>la</strong>).<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 133 of 246
Panta acestei conducte principale este <strong>de</strong> 0,5% pentru a putea evacua particulele minerale din<br />
con<strong>de</strong>nsat. Conducta principa<strong>la</strong> este din PEID DN 200 mm PN6, iar lungimea ei este <strong>de</strong> 15 m.<br />
Conducta se instaleaza <strong>la</strong> adancimi mai mari <strong>de</strong>cat adancimea <strong>de</strong> inghet specifica zonei, dar nu<br />
<strong>la</strong> mai putin <strong>de</strong> 80 cm fata <strong>de</strong> nivelul terenului.<br />
Statia <strong>de</strong> colectare a gazului se af<strong>la</strong> in interiorul unui container cu dimensiunile <strong>de</strong> 6,00 m x 2,50<br />
m x 2,50 mm. Conform standar<strong>de</strong>lor nationale, infrastructurile care includ statii <strong>de</strong> colectare a<br />
gazului sunt complet etansate si prevazute cu sisteme <strong>de</strong> venti<strong>la</strong>re (cel putin doua ferestre cu<br />
gratii pentru aerisire <strong>de</strong> 50 x 50 cm), iar accesul personalului neautorizat este strict interzis. In<br />
interiorul conductei principale <strong>de</strong> evacuare <strong>la</strong> nivelul minim se instaleaza separatorul <strong>de</strong><br />
con<strong>de</strong>ns, oferind posibilitatea scurgerii apei con<strong>de</strong>nsate intr-un recipient cu diametrul <strong>de</strong> 1 m.<br />
Statia <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re a gazului se instaleaza ca o unitate compacta intr-un container standard ISO.<br />
Aceasta are un <strong>de</strong>sign compact si este formata in principal din unitatea suf<strong>la</strong>nta si unitatea <strong>de</strong><br />
combustie contro<strong>la</strong>ta.<br />
Statia are o f<strong>la</strong>cara inchisa, ceea ce ofera o eficienta ridicata combustiei care are loc <strong>la</strong><br />
temperaturi <strong>de</strong> peste 850°C, asigurand astfel concordanta cu reglementarile privind emisiile.<br />
Sistem <strong>de</strong> colectare a levigatului<br />
Pentru colectarea si evacuarea levigatului acumu<strong>la</strong>t in corpul <strong>de</strong>pozitului amenajat se va utiliza<br />
o pompa submersibi<strong>la</strong> mobi<strong>la</strong> echipata cu conducta flexibi<strong>la</strong> <strong>de</strong> refu<strong>la</strong>re care va functiona astfel:<br />
- Putul <strong>de</strong> gaz va fi construit astfel incat sa permita accesul periodic in interiorul putului<br />
pana <strong>la</strong> baza <strong>de</strong>pozitului, a unei pompe submersibile pentru apa uzata, <strong>de</strong> un<strong>de</strong> levigatul<br />
acumu<strong>la</strong>t poate fi aspirat si evacuat catre bazinul vidanjabil din incinta;<br />
- Nivelul liber al levigatului din put va fi <strong>de</strong>terminat cu ajutorul unui „aparat <strong>de</strong> masura nivel<br />
ape subterane‖ – frecventa masuratorilor va fi <strong>de</strong>terminata <strong>de</strong> operator prin interventiile<br />
periodice efectuate si va fi actualizata <strong>de</strong> cate ori este nevoie;<br />
- Conducta flexibi<strong>la</strong> a fost dimensionata astfel incat sa asigure transportul levigatului <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
orice put <strong>de</strong> colectare din incinta pana <strong>la</strong> bazinul vidanjabil din incinta;<br />
Operatorul va asigura vidanjarea bazinului si transportul levigatului catre statia <strong>de</strong> epurare<br />
levigat din cadrul Centrului <strong>de</strong> Management al Deseurilor Tutora.<br />
Sistemul <strong>de</strong> colectare si evacuare a apelor pluviale<br />
Apele pluviale <strong>de</strong> pe suprafata <strong>de</strong>pozitului neconform Har<strong>la</strong>u sunt preluate <strong>de</strong> catre stratul<br />
drenant si conduse in santuri perimetrale ( pavate cu p<strong>la</strong>ci prefabricate 500x500x50 mm )<br />
amp<strong>la</strong>sate <strong>la</strong> baza taluzului <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri. Santul perimetral <strong>de</strong> <strong>la</strong> baza <strong>de</strong>pozitului<br />
inclusiv rigo<strong>la</strong> pluvia<strong>la</strong> <strong>de</strong> <strong>la</strong>nga drumul <strong>de</strong> acces pe terasa <strong>de</strong>pozitului au o lungime <strong>de</strong> 800.00<br />
m si sunt executate in sapatura <strong>de</strong>schisa. Sectiunea santului perimetral este trapezoida<strong>la</strong> si are<br />
urmatoarele caractersitici: hmin = 0.50m, b = 0.50m, B = variabil.<br />
Apele pluviale astfel colectate sunt evacuate in panza <strong>de</strong> apa freatica printr – un bazin <strong>de</strong><br />
scurgere. Fundul bazinului <strong>de</strong> scurgere in apa freatica are un coeficient <strong>de</strong> permeabilitate <strong>de</strong> cel<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 134 of 246
putin 1x10 -4 m/s. Intre apa freatica si bazinul <strong>de</strong> scurgere nu exista nici un strat <strong>de</strong> sol<br />
impermeabil. In bazinul <strong>de</strong> scurgere in apa freatica nu se acumuleaza frunze din tufisuri sau<br />
copaci. Este interzisa inierbarea bazinului. Marginile bazinului <strong>de</strong> scurgere se fixeaza cu piatra<br />
cubica sau dale <strong>de</strong> piatra perforata. Zona <strong>de</strong> acces a apei in bazinul <strong>de</strong> scurgere este bine<br />
intarita , pentru a se asigura rezistenta pe termen lung.<br />
Insta<strong>la</strong>tii <strong>de</strong> monitorizare<br />
Supravegherea <strong>impactului</strong> pe care <strong>de</strong>pozitul il are <strong>asupra</strong> panzei freatice se face prin<br />
executarea a 3 puturi <strong>de</strong> monitorizare a apelor subterane, din care se vor putea preleva periodic<br />
probe <strong>de</strong> apa.<br />
Puturile se executa astfel: se sapa mai intai pana <strong>la</strong> adancimea fina<strong>la</strong>, dupa care se cimenteaza<br />
<strong>la</strong> suprafata pe o distanta <strong>de</strong> 3-4 m. Urmeaza introducerea conductei din PEID DN 110,<br />
formarea filtrului <strong>de</strong> pietris. Se vor recolta probe <strong>de</strong> apa, urmand ca <strong>la</strong> final puturile sa fie inchise<br />
cu un capac <strong>de</strong> siguranta.<br />
Drumuri <strong>de</strong> acces si imprejmuirea amp<strong>la</strong>samentului<br />
Accesul <strong>la</strong> terasa <strong>de</strong>pozitului pentru monitorizarea comportarii in timp se face pe drumul <strong>de</strong><br />
acces din p<strong>la</strong>ci prefabricate din beton 5.00x3.00x2.00 m. Lungimea drumului <strong>de</strong> acces in<br />
interiorul incintei <strong>de</strong>pozitului este <strong>de</strong> 11 m iar drumul <strong>de</strong> acces pe terasa <strong>de</strong>pozitului are o<br />
lungime <strong>de</strong> 250 m avand panta <strong>de</strong> 8%.<br />
Prin intermediul drumurilor <strong>la</strong> terasa <strong>de</strong>pozitului se faciliteaza accesul <strong>la</strong> puturile <strong>de</strong> gaz.<br />
Trecerea uti<strong>la</strong>jelor peste canalul perimetral se face prin intermediul unor po<strong>de</strong>te din beton.<br />
Imprejmuirea incintei se realizeaza cu gard din p<strong>la</strong>sa zincata. Lungimea tota<strong>la</strong> a gardului este<br />
<strong>de</strong> 580.00 m.<br />
4.1.4.7 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului neconform Tomesti<br />
Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului neconform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tomesti a fost parte a unui proiect local <strong>de</strong>zvoltat <strong>de</strong><br />
Primaria Municipiul Iasi si finantat <strong>de</strong> autoritatile central in cadrul unei Conventii <strong>de</strong> Finatare.<br />
Acest obiectiv <strong>de</strong> investitii nu a fost <strong>de</strong>marat niciodata si este inclus in acest proiect in cadrul<br />
aplicatiei <strong>de</strong> finantare din POS Mediu.<br />
Lucrarile <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re a <strong>de</strong>pozitului vor presupune relocarea <strong>de</strong>seurilor in scopul pregatirii<br />
<strong>de</strong>pozitului pentru inchi<strong>de</strong>re, compactarea masei <strong>de</strong>seurilor prin trecerea succesiva cu un<br />
buldozer, <strong>de</strong> 3-5 ori. Deseurile voluminoase precum <strong>de</strong>seurile <strong>de</strong> echipamente electrice si<br />
electronice, bateriile, acumu<strong>la</strong>torii, anvelopele uzate, <strong>de</strong>seurile feroase, <strong>de</strong>seurile <strong>de</strong> mobilier<br />
sau din constructii si <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>ri, vor fi in<strong>de</strong>partate pentru a facilita compactarea masei <strong>de</strong>seurilor.<br />
De asemenea vor fi in<strong>de</strong>partate <strong>de</strong>seurile usoare (mase p<strong>la</strong>stice) <strong>de</strong> pe p<strong>la</strong>tforma si taluzele<br />
<strong>de</strong>pozitului, inainte <strong>de</strong> inceperea inchi<strong>de</strong>reii propriu-zise. Gropile existente din corpul <strong>de</strong>pozitului<br />
se vor nive<strong>la</strong> prin umplerea cu pamant si compactare.<br />
Depozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri urban neconform Tomesti va fi inchis prin implementarea unui sistem<br />
complet <strong>de</strong> acoperire dupa cum urmeaza:<br />
Strat suport care va avea o grosime <strong>de</strong> minim 0,30 m;<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 135 of 246
Peste acest strat se va asterne un geocompozit <strong>de</strong> drenaj pentru gazul <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit<br />
(geogri<strong>la</strong> cu geotextil pe ambele fete). Imbinarea fasiilor se face prin suprapunere pe<br />
minim 20 cm;<br />
Etansarea calotei <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri se va executa cu un geocompozit bentonitic.<br />
Fasiile <strong>de</strong> geocompozit se vor imbina prin suprapunere pe minim 0,20 m;<br />
Urmatorul strat, cel pentru colectarea si evacuarea apei pluviale din infiltratii, se<br />
realizeaza dintr-un material geocompozit geogri<strong>la</strong> <strong>de</strong> drenaj si geotextil <strong>la</strong> interfata cu<br />
stratul <strong>de</strong> pamant <strong>de</strong> umplutura;<br />
Acoperirea cu pamant se va face pe o grosime <strong>de</strong> minim 0,85 m;<br />
Stratul vegetal va avea o grosime <strong>de</strong> minim 0,15 m, pe toata suprafata. Toata suprafata<br />
va fi insamantata cu gazon;<br />
Respectarea pantelor <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re si profi<strong>la</strong>re a <strong>de</strong>pozitului in asa fel incat sa se previna<br />
erodarea acestora in perioa<strong>de</strong>le ploioase, respectandu-se panta maxima <strong>de</strong> 1:3 si<br />
minima <strong>de</strong> 1:20;<br />
Preve<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> santuri perimetrale ( pavate cu p<strong>la</strong>ci prefabricate 500x500x50 mm )<br />
amp<strong>la</strong>sate <strong>la</strong> baza <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, cu rol <strong>de</strong> preluare a apelor provenite din<br />
precipitatiile cazute in zona <strong>de</strong>pozitului si posibilitatea <strong>de</strong> <strong>de</strong>scarcare a acestor ape <strong>de</strong><br />
ploaie in santurile existente din zona. Sistem perimetral <strong>de</strong> colectare a apei pluviale in<br />
lungime 1718 m;<br />
Preve<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> panouri avertizoare in zona <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri cu rol <strong>de</strong> atentionare<br />
<strong>asupra</strong> tipurilor <strong>de</strong> uti<strong>la</strong>je care au posibilitatea <strong>de</strong> a patrun<strong>de</strong> in zona <strong>de</strong>pozitului;<br />
Imprejmuire.<br />
Sistemul <strong>de</strong> colectare si in<strong>de</strong>partare a gazului din <strong>de</strong>pozit<br />
In scopul consolidarii sistemului <strong>de</strong> captare existent sunt propuse un numar <strong>de</strong> 36 puturi pentru<br />
colectarea biogazului. Adancimea <strong>de</strong> forare este diferita in functie <strong>de</strong> pozitia acestora.<br />
Puturile pentru colectarea gazelor Dn 800 mm se vor executa inainte <strong>de</strong> sistematizarea<br />
<strong>de</strong>seurilor in <strong>de</strong>pozit si se vor ridica pe masura ce se executa cele<strong>la</strong>lte lucrari.<br />
Gazul captat este transportat <strong>la</strong> insta<strong>la</strong>tia <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re a gazului (statia <strong>de</strong> control, suf<strong>la</strong>nte, arzator<br />
cu fac<strong>la</strong> si camin colectare con<strong>de</strong>ns) prin intermediul unui sistem <strong>de</strong> conducte din PEHD cu<br />
diametre variind intre 90 si 160 mm, cu o lungime <strong>de</strong> aproximativ 6.800 m.<br />
Sistemul <strong>de</strong> colectare si inmagazinare a levigatului<br />
Pentru colectarea levigatului s-a propus un dren colector amp<strong>la</strong>sat pe <strong>la</strong>tura <strong>de</strong> nord a<br />
<strong>de</strong>pozitului, sub piciorul taluzului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri. Drenul este o conducta rif<strong>la</strong>ta din PEHD, Dn 160<br />
mm, SN 8, perforate pe 2/3 din sectiune. Panta colectorului <strong>de</strong> levigat este <strong>de</strong> 1% pe directie<br />
vest -est, catre bazinul colector.<br />
Evacuarea levigatului din drenul colector se va face gravitational in bazinul colector pentru<br />
levigat.<br />
Transeea <strong>de</strong> pozare a drenului <strong>de</strong> levigat va avea o <strong>la</strong>time <strong>de</strong> minim 0,50 m, si o adancime<br />
mai mare <strong>de</strong> 0,50 m. Stratul drenant se va realiza din pietris sort 16-32 si va fi imbracat intrun<br />
geotextil.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 136 of 246
Bazinul colector pentru levigat are o capacitate <strong>de</strong> 150 mc. Din acest bazin levigatul este<br />
vidanjat si transportat <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> epurare cu ozmoza inversa a <strong>de</strong>pozitului conform <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
Tutora.<br />
Sistemul <strong>de</strong> colectare si evacuare a apelor pluviale<br />
In ve<strong>de</strong>rea colectarii apelor meteorice <strong>de</strong> pe amp<strong>la</strong>samentului <strong>de</strong>pozitului, sunt prevazute<br />
canale <strong>de</strong> garda.<br />
Canalele <strong>de</strong> garda sunt lucrari hidrotehnice cu rolul <strong>de</strong> a colecta apele pluviale <strong>de</strong> pe taluzurile<br />
exterioare ale <strong>de</strong>pozitului inchis <strong>de</strong>finitiv si <strong>de</strong> pe carosabilul drumurilor <strong>de</strong> acces si tehnologice<br />
betonate si <strong>de</strong> a le transporta catre punctele <strong>de</strong> evacuare. Lungimea tota<strong>la</strong> a canalelor <strong>de</strong><br />
garda este <strong>de</strong> 1.718 m.<br />
Canalele <strong>de</strong> garda vor fi pereate si executate cu pante care sa asigure curgerea apelor<br />
gravitational si vor fi prevazute un<strong>de</strong> este cazul cu lucrari hidrotehnice (ca<strong>de</strong>ri, camine <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>cantare, po<strong>de</strong>te). Apele din precipitatii scurse pe taluzul <strong>de</strong>pozitului inchis vor fi evacuate<br />
gravitational in doua puncte, in partea vestica - emisar natural raul Vamasoaia respectiv in<br />
partea nord-estica – canal colector pentru apele pluviale existent.<br />
Drumurile tehnologice aferente exclusiv <strong>de</strong>pozitului care se inchi<strong>de</strong> <strong>de</strong>finitiv, se vor amenaja<br />
astfel:<br />
• De 1 - drum <strong>de</strong> acces pe <strong>de</strong>pozit: in continuarea actualului drum <strong>de</strong> acces <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozit<br />
care este betonat, pana pe calota superioara a acestuia. Carosabilul drumului tehnologic<br />
De 1 va avea o fundatie din ba<strong>la</strong>st cilindrat cu grosimea <strong>de</strong> 30 cm dupa cilindrare<br />
asezata pe o geogri<strong>la</strong> bietirata. Imbracamintea rutiera va fi din dale trapezoidale din<br />
beton rutier c<strong>la</strong>sa BcR 3,5 cu grosime <strong>de</strong> 20 cm, asezate pe hartie Kraft si strat <strong>de</strong><br />
egalizare din nisip, 2 cm.<br />
• De 2 - drum perimetral: pe tot perimetrul <strong>de</strong>pozitului <strong>la</strong> baza taluzului acestuia. Este un<br />
drum pietruit care va asigura accesul <strong>la</strong> insta<strong>la</strong>tiile <strong>de</strong> monitorizare (puturi <strong>de</strong> observatie<br />
hidrogeo, puturi <strong>de</strong> captare gaz, canale <strong>de</strong> garda). Structura acestuia este dupa cum<br />
urmeaza: geogri<strong>la</strong> bietirata, strat anticapi<strong>la</strong>r din nisip cu g=2cm, fundatie din ba<strong>la</strong>st cu g<br />
= 25 cm, piatra sparta cu g=15 cm, macadam cu g=8cm. Sectiunea drumului <strong>de</strong> acces<br />
are <strong>la</strong>timea partii carosabile <strong>de</strong> 3,50 m cu acostamente <strong>de</strong> 0,75 m.<br />
4.1.5 Prognozarea <strong>impactului</strong><br />
4.1.5.1 Centrul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora<br />
In perioada <strong>de</strong> constructie si amenajare a <strong>de</strong>pozitului si statiei <strong>de</strong> sortare Tutora se pot<br />
manifesta diferite forme <strong>de</strong> impact direct sau indirect, mai mult sau mai putin semnificative,<br />
temporare sau <strong>de</strong>finitive.<br />
In faza <strong>de</strong> constructie nu se prognozeaza niciun impact negativ <strong>asupra</strong> apelor <strong>de</strong> suprafata sau<br />
freatice din zona.<br />
Impactul <strong>asupra</strong> calitatii apei freatice<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 137 of 246
In raport cu conditiile climatice si cu <strong>de</strong> modul <strong>de</strong> amenajare si exploatare al <strong>de</strong>pozitului se<br />
apreciaza ca nu exista posibilitatea <strong>de</strong> patrun<strong>de</strong>re a levigatului in panza freatica datorita<br />
impermeabilizarii fundului <strong>de</strong>pozitului <strong>la</strong> nivelul standar<strong>de</strong>lor nationale si europene (HG<br />
349/2005 si Ord. MAPM 757/2004 - Directiva Consiliului Europei 1999/31/EC).<br />
Tinand cont <strong>de</strong> caracteristicile geometrice, geotehnice si hidrogeologice ale amp<strong>la</strong>samentului,<br />
ca si <strong>de</strong> volumul <strong>de</strong> pamant necesar realizarii digurilor perimetrale, s-a adoptat solutia executiei<br />
<strong>de</strong>pozitului semiingropat.<br />
Integritatea impermeabilizarii <strong>de</strong> fund se va asigura astfel incat nu va exista un impact <strong>asupra</strong><br />
calitatii apei freatice.<br />
Pe amp<strong>la</strong>sament vor exista si alte potentiale surse <strong>de</strong> poluare a apelor subterane, precum<br />
<strong>de</strong>pozitele <strong>de</strong> combustibil sau canalizarea <strong>de</strong> ape uzate tehnologice si menajere. Realizarea lor<br />
conform proiectului, ca si controlul periodic al functionarii acestora, conform programului <strong>de</strong><br />
monitoring tehnic, va permite eliminarea oricaror riscuri <strong>de</strong> impact <strong>asupra</strong> apei subterane.<br />
Impactul <strong>asupra</strong> regimului <strong>de</strong> curgere al apei <strong>de</strong> suprafata<br />
Acest proiect nu va avea impact <strong>asupra</strong> regimului <strong>de</strong> curgere al apei <strong>de</strong> suprafata.<br />
Impactul <strong>asupra</strong> calitatii apei <strong>de</strong> suprafata<br />
Schema <strong>de</strong> epurare selectiva a apelor uzate rezultate din activitatea <strong>de</strong>pozitului, sustine i<strong>de</strong>ea<br />
unui impact minim <strong>asupra</strong> calitatii apei <strong>de</strong> suprafata, in conditiile unei exploatari corecte a<br />
procesului.<br />
Proiectul preve<strong>de</strong> urmatoarele insta<strong>la</strong>tii:<br />
statia <strong>de</strong> epurare a levigatului;<br />
statia <strong>de</strong> epurare ape uzate menajere si reziduale;<br />
separator <strong>de</strong> produse petroliere pentru apele meteorice <strong>de</strong> pe p<strong>la</strong>tforma incintei.<br />
In caz <strong>de</strong> avarie <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> epurare a levigatului, apele vor fi <strong>de</strong>scarcate intr-un bazin tampon<br />
<strong>de</strong> un<strong>de</strong> vor fi reintroduse in procesul <strong>de</strong> epurare.<br />
Efectele in cazul <strong>de</strong>scarcarii acci<strong>de</strong>ntale a unor ape uzate neepurate (levigat, menajere,<br />
tehnologice)<br />
Teoretic, exista riscul <strong>de</strong>scarcarii <strong>de</strong> ape uzate neepurate, datorita unor eventuale <strong>de</strong>fectiuni <strong>la</strong><br />
statiile <strong>de</strong> epurare. Deoarece prin proiect este prevazut un bazin <strong>de</strong> retentie pentru levigat si<br />
apele uzate tehnologic cu o capacitate <strong>de</strong> stocare <strong>de</strong> 4 zile, in cazul unor <strong>de</strong>fectiuni <strong>la</strong> statia <strong>de</strong><br />
epurare, nu exista riscul <strong>de</strong>versarii acetor ape in mediul natural.<br />
Masuri suplimentare <strong>de</strong> protectie a calitatii apelor subterane<br />
Lucrarile proiectate pentru amenajarea <strong>de</strong>pozitului au urmarit sa asigure protectia tuturor apelor<br />
subterane, prin evitarea exfiltratiilor din <strong>de</strong>pozit. Aceste lucrari, constau in principal din:<br />
impermeabilizarea <strong>de</strong> fund si a taluzelor <strong>de</strong>pozitului;<br />
colectarea levigatului din <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri printr-un sistem <strong>de</strong> drenaj amp<strong>la</strong>sat<br />
<strong>de</strong><strong>asupra</strong> hidroizo<strong>la</strong>tiei <strong>de</strong> fund;<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 138 of 246
inclu<strong>de</strong>rea unei hidroizo<strong>la</strong>tii in acoperisul <strong>de</strong>pozitului, in zonele care au atins cota fina<strong>la</strong><br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare, care sa impiedice patrun<strong>de</strong>rea apei din precipitatii in masa <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri in<br />
scopul reducerii <strong>de</strong>bitului <strong>de</strong> levigat din <strong>de</strong>pozit;<br />
pentru colectarea apelor pluviale cazute pe suprafata <strong>de</strong>pozitului dupa inchi<strong>de</strong>re se va<br />
executa un sistem <strong>de</strong> drenaj din pietris spa<strong>la</strong>t cu continut <strong>de</strong> carbonat <strong>de</strong> calciu mai mic<br />
<strong>de</strong> 10%;<br />
un canal <strong>de</strong> garda pe intreg perimetrul <strong>de</strong>pozitului pentru evitarea infiltrarii in <strong>de</strong>pozit a<br />
apelor pluviale scurse <strong>de</strong> pe suprafetele invecinate si <strong>de</strong> pe taluzurile exterioare ale<br />
digului perimetral;<br />
urmarirea calitatii apei subterane prin intermediul stationarelor (foraje) hidrogeologice;<br />
Pentru cele<strong>la</strong>lte activitati, in scopul protectiei apelor subterane, se au in ve<strong>de</strong>re masuri precum:<br />
colectarea prin canalizare a tuturor apelor uzate produse in insta<strong>la</strong>tiile auxiliare<br />
<strong>de</strong>pozitului propriu-zis si af<strong>la</strong>te pe p<strong>la</strong>tforma tehnologica, pentru evitarea infiltrarii lor in<br />
panza freatica;<br />
epurarea acestor ape in statia <strong>de</strong> epurare cu osmoza inversa;<br />
colectarea apelor uzate menajere <strong>de</strong> <strong>la</strong> grupurile sanitare ale corpului administrativ si a<br />
celor<strong>la</strong>lte c<strong>la</strong>diri si conducerea lor spre statia <strong>de</strong> epurare ape menajere;<br />
preve<strong>de</strong>rea unui separator <strong>de</strong> hidrocarburi in sistemul <strong>de</strong> colectare a apelor pluviale<br />
provenite <strong>de</strong> pe p<strong>la</strong>tforma betonata din incinta.<br />
In raport <strong>de</strong> conditiile climatice si <strong>de</strong> modul <strong>de</strong> amenajare si exploatare al <strong>de</strong>pozitului se<br />
apreciaza ca nu exista posibilitatea <strong>de</strong> patrun<strong>de</strong>re a levigatului in panza freatica datorita<br />
impermeabilizarii<strong>de</strong> fund a <strong>de</strong>pozitului <strong>la</strong> nivelul standar<strong>de</strong>lor nationale si europene (HG<br />
349/2005 care aproximeaza Directiva Consiliului Europei 1999/31/EC si Ord. MAPM 757/2004).<br />
Pe amp<strong>la</strong>sament vor exista si alte potentiale surse <strong>de</strong> poluare a apelor subterane, precum<br />
canalizarea <strong>de</strong> ape uzate tehnologice si menajere. Realizarea lor conform proiectului, ca si<br />
controlul periodic al functionarii acestora, conform programului <strong>de</strong> monitoring tehnic, va permite<br />
eliminarea oricaror riscuri <strong>de</strong> impact <strong>asupra</strong> apei subterane. Impact direct nul.<br />
4.1.5.2 Statia <strong>de</strong> transfer Baltati<br />
Statia <strong>de</strong> transfer Baltati se va af<strong>la</strong> in bazinul hidrografic al raului Calmatui.<br />
Cel mai important curs <strong>de</strong> apa ce trece prin apropierea statie <strong>de</strong> transfer este raul Calmatui,<br />
af<strong>la</strong>t <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> ~3,5 km. Raul Calmatui cu un bazin hidrografic <strong>de</strong> 670 km 2 si o lungime <strong>de</strong><br />
57 km <strong>la</strong> intrarea in ju<strong>de</strong>t insumeaza <strong>la</strong> varsarea in Dunare o suprafata tota<strong>la</strong> <strong>de</strong> bazin <strong>de</strong> 1460<br />
km 2 si o lungime <strong>de</strong> 144 km. Debitul mediu multianual <strong>de</strong> apa <strong>la</strong> varsare este <strong>de</strong> 1.50 m 3 /s. Un<br />
alt curs <strong>de</strong> apa, af<strong>la</strong>t <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> ~ 2 km este Paraul Puturos.<br />
Atat in perioada <strong>de</strong> executie, cat si in perioada <strong>de</strong> exploatare nu vor exista surse <strong>de</strong> poluare a<br />
apelor <strong>de</strong> suprafata sau subterane.<br />
Principalele surse <strong>de</strong> poluare a apelor in faza <strong>de</strong> executie sunt reprezentate <strong>de</strong>:<br />
<br />
<br />
<strong>de</strong>versari acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> ape uzate menajere provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> organizarea <strong>de</strong><br />
santier;<br />
scurgeri acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> uleiuri, hidrocarburi provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> echipamentele si<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 139 of 246
uti<strong>la</strong>jele folosite.<br />
Pentru protectia calitatii apelor vor fi luate urmatoarele masuri, in faza <strong>de</strong> executie:<br />
<br />
<br />
<br />
echiparea organizarii <strong>de</strong> santier cu cabine ecologice etanse si <strong>de</strong>scarcarea<br />
periodica a acestora;<br />
folosirea echipamenetelor si uti<strong>la</strong>jelor performanente, corespunzatoare si<br />
verificarea periodica a acestora.<br />
organizarea <strong>de</strong> santier nu va fi amp<strong>la</strong>sata in apropierea apelor <strong>de</strong> suprafata.<br />
Sursele potentiale <strong>de</strong> impurificare a apelor in perioada <strong>de</strong> exploatare vor fi reduse <strong>la</strong> minim prin<br />
executia retelei <strong>de</strong> canalizare interna, a separatorului <strong>de</strong> hidrocarburi si a bazinului vidanjabil.<br />
Pentru protectia calitatii apelor se vor lua urmatoarele masuri:<br />
<br />
<br />
<br />
colectarea apelor uzate menajere prin reteaua <strong>de</strong> canalizare menajera interna si<br />
<strong>de</strong>versarea lor in bazinul vidanjabil etans, <strong>de</strong> un<strong>de</strong> vor fi colectate si transportate<br />
<strong>la</strong> cea mai apropiata statie <strong>de</strong> epurare;<br />
preepurarea apelor pluviale in separatorul <strong>de</strong> hidrocarburi prevazut, inainte <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>versarea acestora in mediul natural;<br />
pastrarea curateniei pe amp<strong>la</strong>sament.<br />
4.1.5.3 Statia <strong>de</strong> transfer si sortare Ruginoasa<br />
In perioada <strong>de</strong> constructie, apele subterane pot fi afectate doar in cazul unor evenimente<br />
acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> poluare (scurgeri acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> carburanti si uleiuri) din uti<strong>la</strong>jele si mijloace auto<br />
angrenate in activitatile <strong>de</strong> santier.<br />
Executia lucrarilor <strong>de</strong> constructii nu necesita <strong>de</strong>versarea unor <strong>de</strong>seuri sau produse secundare<br />
pe suprafata solului si nici <strong>de</strong> ape uzate, care ar putea duce <strong>la</strong> poluarea apelor subterane.<br />
Eventualele scurgeri <strong>de</strong> produse petroliere pe sol vor fi izo<strong>la</strong>te, perimetrele respective fiind<br />
<strong>de</strong>copertate si apoi tratate pentru neutralizaea poluantului, fiind astfel evitata eventualitatea<br />
poluarii cursurilor <strong>de</strong> ape sau a stratelor freatice cu produse petroliere.<br />
Prin urmare, nu se prognozeaza un impact semnificativ <strong>asupra</strong> apelor <strong>de</strong> suprafata si<br />
subterane, in faza <strong>de</strong> constructie.<br />
In perioada <strong>de</strong> exploatare impactul <strong>asupra</strong> apelor subterane si <strong>de</strong> suprafata este<br />
nesemnificativ, avand in ve<strong>de</strong>re modul <strong>de</strong> colectare si evacuare a apelor uzate, prevazut in<br />
proiect.<br />
P<strong>la</strong>tformele <strong>de</strong> acces si cele tehnologice vor fi betonate, prin urmare, impactul <strong>asupra</strong> apelor<br />
subterane, in cazul unor scurgeri acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> poluanti, este redus.<br />
Masuri <strong>de</strong> protectie a calitatii apelor<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 140 of 246
Avand in ve<strong>de</strong>re ca nu s-a prognozat un impact semnificativ <strong>asupra</strong> apelor, in perioada <strong>de</strong><br />
constructie, nu sunt necesare masuri speciale pentru protectia acestui factor <strong>de</strong> mediu. In<br />
activitatile <strong>de</strong> organizare <strong>de</strong> santier se vor normativele <strong>de</strong> protectia <strong>mediului</strong>. Pentru prevenirea<br />
scurgerilor acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> produse petroliere, care pot fi antrenate <strong>de</strong> precipitatii, intretinerea<br />
uti<strong>la</strong>jelor, schimbul <strong>de</strong> ulei si alimentarea cu combustibil se vor efectua numai in locurile special<br />
amenajate in acest scop si numai <strong>de</strong> catre personal instruit. In plus, reviziile si reparatiile<br />
uti<strong>la</strong>jelor sau insta<strong>la</strong>tiilor se vor face periodic, conform graficelor si specificatiilor tehnice, <strong>la</strong><br />
ateliere specializate.<br />
Pentru evitarea poluarilor acci<strong>de</strong>ntale si diminuarea <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> factorului <strong>de</strong> mediu apa,<br />
se vor lua urmatoarele masuri:<br />
optimizarea traseului uti<strong>la</strong>jelor care transporta material excavat sau materiale <strong>de</strong><br />
constructie preluat din gropi <strong>de</strong> imprumut<br />
imprejmuirea incintelor inca din faza incipienta <strong>de</strong> constructie<br />
monitorizarea calitatii factorilor <strong>de</strong> mediu pe durata constructiei<br />
verificarea periodica si mentinerea intr-o stare tehnica corespunzatoare a tuturor<br />
uti<strong>la</strong>jelor<br />
respectarea normelor specifice <strong>de</strong> protectia muncii si protectia <strong>mediului</strong> <strong>la</strong> lucrarile ce se<br />
executa.<br />
In perioada <strong>de</strong> exploatare masurile pentru protectia apelor sunt:<br />
betonarea p<strong>la</strong>tformelor <strong>de</strong> acces si a p<strong>la</strong>tformelor tehnologice<br />
colectarea apelor uzate menajere printr-o retea <strong>de</strong> canalizare in sistem inchis si stocarea<br />
acestora intr-un bazin etans vidanjabil<br />
evacuarea periodica a apelor uzate menajere prin vidanjare si transportul acestora <strong>la</strong><br />
statii <strong>de</strong> epurare;<br />
preepurarea apelor pluviale prin separatoare <strong>de</strong> hidrocarburi, inainte <strong>de</strong> evacuarea<br />
acestora <strong>de</strong> pe amp<strong>la</strong>sament.<br />
4.1.5.4 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor neconforme<br />
Principa<strong>la</strong> sursa <strong>de</strong> poluare a apei freatice o reprezinta levigatul si scurgerile <strong>de</strong> apa pe<br />
suprafata <strong>de</strong>seurilor. Levigatul se formeaza atunci cand apa din precipitatii sau apa rezultata din<br />
<strong>de</strong>seurile <strong>de</strong>pozitate patrun<strong>de</strong> prin corpul <strong>de</strong>pozitului si ajunge <strong>la</strong> baza acestuia. Avand in<br />
ve<strong>de</strong>re ca terenul pe care se af<strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul este p<strong>la</strong>n, frecvent pe suprafetele libere apar<br />
acumu<strong>la</strong>ri <strong>de</strong> apa din precipitatii. Aceasta sursa <strong>de</strong> poluare va fi eliminata prin inchi<strong>de</strong>rea<br />
<strong>de</strong>pozitului.<br />
In perioada <strong>de</strong> executie a lucrarilor <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re a <strong>de</strong>pozitului, apele subterane pot fi afectate<br />
doar in cazul unor evenimente acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> poluare (scurgeri acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> carburanti si<br />
uleiuri) din uti<strong>la</strong>jele si mijloace auto angrenate in activitatile <strong>de</strong> santier. Eventualele scurgeri <strong>de</strong><br />
hidrocarburi pe sol vor fi izo<strong>la</strong>te, perimetrele respective fiind <strong>de</strong>copertate si apoi tratate pentru<br />
neutralizarea poluantului, fiind astfel evitata eventualitatea poluarii stratelor freatice cu<br />
hidrocarburi.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 141 of 246
Lucrarile <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re prevad realizarea unor santuri perimetrale amp<strong>la</strong>sate <strong>la</strong> baza <strong>de</strong>pozitului<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, cu rol <strong>de</strong> preluare a apelor provenite din precipitatiile cazute in zona <strong>de</strong>pozitului.<br />
Prin inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor neconforme, in conformitate cu preve<strong>de</strong>rile proiectului si prin<br />
respectarea HG 349/2005, a Normativului tehnic privind <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor aprobat prin<br />
Ord. nr. 757/2004, se preconizeaza un impact pozitiv <strong>asupra</strong> factorului <strong>de</strong> mediu apa, tinand<br />
cont ca se va asigura diminuarea semnificativa a <strong>impactului</strong> existent <strong>la</strong> ora actua<strong>la</strong> <strong>asupra</strong><br />
apelor subterane, prin patrun<strong>de</strong>rea in masa acestora a levigatului. Acest lucru va putea fi pus in<br />
evi<strong>de</strong>nta prin forajele <strong>de</strong> monitorizare, care se vor executa pe amp<strong>la</strong>samentul <strong>de</strong>pozitului inchis.<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re ca nu s-a prognozat un impact semnificativ <strong>asupra</strong> apelor, in perioada <strong>de</strong><br />
executie, nu sunt necesare masuri speciale pentru protectia acestui factor <strong>de</strong> mediu. In<br />
activitatile <strong>de</strong> organizare <strong>de</strong> santier se vor respecta normativele <strong>de</strong> protectia <strong>mediului</strong>. Pentru<br />
prevenirea scurgerilor acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> hidrocarburi, care pot fi antrenate <strong>de</strong> precipitatii,<br />
intretinerea uti<strong>la</strong>jelor, schimbul <strong>de</strong> ulei si alimentarea cu combustibil se vor efectua numai in<br />
locurile special amenajate in acest scop si numai <strong>de</strong> catre personal instruit. In plus, reviziile si<br />
reparatiile uti<strong>la</strong>jelor sau insta<strong>la</strong>tiilor se vor face periodic, conform graficelor si specificatiilor<br />
tehnice, <strong>la</strong> ateliere specializate.<br />
Pentru evitarea poluarilor acci<strong>de</strong>ntale si diminuarea <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> factorului <strong>de</strong> mediu apa,<br />
se vor lua urmatoarele masuri:<br />
verificarea periodica si mentinerea intr-o stare tehnica corespunzatoare a tuturor<br />
uti<strong>la</strong>jelor;<br />
respectarea normelor specifice <strong>de</strong> protectia muncii si protectia <strong>mediului</strong> <strong>la</strong> lucrarile ce se<br />
executa;<br />
preve<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> santuri perimetrale amp<strong>la</strong>sate <strong>la</strong> baza <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, cu rol <strong>de</strong><br />
preluare a apelor provenite din precipitatiile cazute in zona <strong>de</strong>pozitului;<br />
monitorizarea panzei <strong>de</strong> apa freatica prin executarea unor foraje <strong>de</strong> monitorizare.<br />
Prin respectarea preve<strong>de</strong>rilor proiectului se vor asigura toate conditiile <strong>de</strong> protectia <strong>mediului</strong>,<br />
fiind prevazute masuri <strong>de</strong> prevenire si diminuare a <strong>impactului</strong> activitatilor propuse <strong>asupra</strong> apelor<br />
subterane si <strong>de</strong> suprafata.<br />
4.2 Aer<br />
4.2.1 Date climatice<br />
Teritoriul ju<strong>de</strong>tului Iasi apartine zonei <strong>de</strong> climat temperat – continental pronuntat, af<strong>la</strong>t sub<br />
influenta anticiclonilor at<strong>la</strong>ntic si euro-asiatic.<br />
Radiatia so<strong>la</strong>ra globa<strong>la</strong>, cu valori medii <strong>de</strong> 116 kcal/cm2 are o distributie neuniforma in cursul<br />
anului. 40% din total revine perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> vara (iulie = 17 kcal/cm2), in timp ce iarna se<br />
realizeaza doar 10% (ianuarie = 2.2 kcal/cm2).<br />
Temperatura medie anua<strong>la</strong> a aerului este cuprinsa intre 8°C si 9°C in vest si sud si intre 9°C si<br />
10°C in nord si nord-est, scazand odata cu cresterea altitudinii.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 142 of 246
Cele mai mari valori medii lunare se inregistreaza in iulie (18°C- 20°C in zonele inalte si 20°C -<br />
21,5°C in zonele joase), iar cele mai mici valori se inregistreaza in ianuarie (- 3°C - 4°C si chiar<br />
sub - 4°C pe vai).<br />
Durata <strong>de</strong> stralucire a soarelui atinge 2000 ore anual, repartizate intre 200 si 290 <strong>de</strong> zile; <strong>la</strong><br />
Cotnari se inregistreaza 2076 ore <strong>de</strong> stralucire in timp ce <strong>la</strong> Iasi, doar 1953 ore <strong>de</strong> stralucire a<br />
soarelui;<br />
Caracterul continental e pus in evi<strong>de</strong>nta <strong>de</strong> valorile extreme ale temperaturilor: 40°C <strong>la</strong> Iasi (in<br />
iulie, 1909) si -32,3°C <strong>la</strong> Podu Iloaiei (in ianuarie, 1963), rezultand o amplitudine <strong>de</strong> 72,3°C.<br />
Temperaturile <strong>de</strong> peste 5°C incep <strong>de</strong> <strong>la</strong> 23 martie si dureaza pana spre 11 noiembrie, iar cele<br />
ce <strong>de</strong>pasesc 10°C se inregistreaza intre 11 aprilie si 20 octombrie (180 -185 zile), aceasta fiind<br />
si perioada <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare optima a culturilor agricole.<br />
O caracteristica termica specifica intervalului noiembrie - martie este inghetul, care se produce,<br />
in medie, toamna in octombrie si primavara in aprilie, numarul mediu al zilelor cu inghet fiind <strong>de</strong><br />
110. Cel mai timpuriu inghet s-a inregistrat <strong>la</strong> 10 septembrie, iar cel mai tarziu <strong>la</strong> 21 mai. In mod<br />
obisnuit, primul inghet se produce in jurul datei <strong>de</strong> 14 octombrie, <strong>la</strong> Iasi, iar ultimul <strong>la</strong> 20 aprilie.<br />
In <strong>de</strong>alurile cu inaltimi mai mari <strong>de</strong> 350 m se inregistreaza peste 120 zile cu inghet si peste 40<br />
zile <strong>de</strong> iarna, iar in <strong>de</strong>alurile si culoarele <strong>de</strong> vale, cu altitudini mai mici <strong>de</strong> 350 m, numarul mediu<br />
al zilelor cu inghet este 110.<br />
In perioada calda a anului se inregistreaza in medie 85 zile <strong>de</strong> vara cu temperaturi maxime<br />
egale sau mai mari <strong>de</strong> 25°C si 23 zile tropicale cu temperaturi maxime egale sau mai mari <strong>de</strong><br />
30°C.<br />
Umezea<strong>la</strong> re<strong>la</strong>tiva a aerului are valori medii anuale <strong>de</strong> 75 - 76 % in zona inalta din vest si sud si<br />
74 % in zona joasa din est. Cele mai mari valori lunare <strong>de</strong>pasesc 85 – 90 % iarna, iar cele mai<br />
reduse coboara pana <strong>la</strong> 64 - 65% vara. Important <strong>de</strong> mentionat este <strong>de</strong>ficitul <strong>de</strong> umiditate din<br />
aer care se inregistreaza in aprilie - mai (67 - 66%), influentand negativ <strong>de</strong>zvoltarea vegetatiei.<br />
Nebulozitatea este direct influentata <strong>de</strong> temperatura si umezea<strong>la</strong> aerului, valoarea medie anua<strong>la</strong><br />
variind <strong>de</strong> <strong>la</strong> 5 zecimi <strong>la</strong> 6,5 zecimi, cele mai mari valori medii lunare inregistrandu-se iarna<br />
(peste 7 zecimi). Ca urmare, durata efectiva <strong>de</strong> stralucire a soarelui variaza intre 1900 si 2000<br />
ore/an in zonele inalte din vest si sud si intre 2000 si 2100 ore/an in zona campiei colinare. In<br />
cadrul acestor zone se inregistreaza valori mai reduse pe vaile principale si pe Coasta Iasilor,<br />
respectiv sub 1900 ore/an in vest si sud si intre 1900 - 2000 ore/an pe vaile din campie.<br />
Precipitatiile atmosferice care cad pe teritoriul ju<strong>de</strong>tului variaza <strong>de</strong> <strong>la</strong> 450 - 500 mm in medie pe<br />
an <strong>la</strong> limitele <strong>de</strong> nord - est si sud, <strong>la</strong> 550 mm in zona <strong>de</strong> contact dintre zona inalta si campia<br />
colinara si peste 600 mm in zonele inalte din vest si sud.<br />
In timpul anului, regimul precipitatiilor este <strong>de</strong> asemenea neuniform, inregistrandu-se cantitati<br />
mari in mai si iunie, uneori si iulie (65 - 75 mm in medie) si mici in <strong>de</strong>cembrie - martie (25 - 35<br />
mm in medie). In proportie <strong>de</strong> 70% ele cad sub forma <strong>de</strong> ploaie, cu exceptia intervalului din<br />
ultima <strong>de</strong>cada a lunii noiembrie, pana in ultima <strong>de</strong>cada a lunii martie, cand se inregistreaza 34 -<br />
42 zile cu ninsoare. Din totalul precipitatiilor, 35 - 40% cad vara, 23 – 30% primavara, 17-23%<br />
toamna si 10-17% iarna.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 143 of 246
Caracteristic pentru regimul pluviometric al ju<strong>de</strong>tului este atat abun<strong>de</strong>nta cat si <strong>de</strong>ficitul <strong>de</strong><br />
precipitatii, ambele fenomene avand influente negative <strong>asupra</strong> economiei, mai ales in zona<br />
campiei colinare. In acest sens mentionam aversele torentiale, cand, intr-un timp scurt, se<br />
inregistreaza cantitati ce <strong>de</strong>pasesc cu 50 - 60% din suma lunii respective. Astfel, valoarea<br />
maxima cazuta in 24 ore a inregistrat <strong>la</strong> Iasi, 136,7 mm, si <strong>la</strong> Podu Iloaiei, 128,2 mm, <strong>la</strong> 25<br />
august 1970.<br />
In cursul unui an sunt, in medie, 190 <strong>de</strong> zile fara precipitatii, iar gruparea lor in perioada<br />
vegetativa a culturilor, are influente negative <strong>asupra</strong> recoltelor.<br />
Precipitatiile sub forma <strong>de</strong> ninsoare din perioada rece a anului, inregistreza un numar mediu <strong>de</strong><br />
40 zile <strong>la</strong> Iasi, 33 <strong>la</strong> Cotnari, 31 <strong>la</strong> Podu Iloaiei.<br />
Vanturile care bat pe teritoriul ju<strong>de</strong>tului se caracterizeaza prin fluctuatii mari <strong>de</strong> directie si viteza,<br />
fiind <strong>de</strong>terminate atat <strong>de</strong> circu<strong>la</strong>tia genera<strong>la</strong> a maselor <strong>de</strong> aer cat si <strong>de</strong> orientarea reliefului.<br />
Cele mai mari frecvente medii anuale le au vanturile dinspre nord - vest (23,3 % <strong>la</strong> Iasi, 29 % <strong>la</strong><br />
Cotnari) urmate <strong>de</strong> vanturile dinspre est (14,2 %), vest (9,4 %), sud-est (8,1 %) si nord (7,2 %),<br />
<strong>la</strong> Iasi, si dinspre nord (12 %), sud (11 %), sud - vest (10%) si sud -est (9%) <strong>la</strong> Cotnari.<br />
Cele mai mici frecvente le au vanturile dinspre nord - est (3,8% <strong>la</strong> Iasi si 2% <strong>la</strong> Cotnari).<br />
Calmul atmosferic are valori re<strong>la</strong>tiv ridicate (22,8 % <strong>la</strong> Iasi, 22% <strong>la</strong> Cotnari), indicand conditii <strong>de</strong><br />
adapost aerodinamic.<br />
Viteza vanturilor a inregistrat valori medii <strong>de</strong> 5,9 m/s <strong>la</strong> Iasi si 4,6 m/s <strong>la</strong> Cotnari pe directia<br />
dominanta <strong>de</strong> nord - vest. Viteze medii ridicate s-au mai inregistrat <strong>la</strong> Iasi dinspre nord (4,8<br />
m/s), sud-est (4,5 m/s) si sud (4,7 m/s), iar <strong>la</strong> Cotnari dinspre nord (3,5 m/s),sud - est (3,1 m/s),<br />
sud si vest (2,9 m/s).<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 144 of 246
Figura 4.2-1: Viteza medie anua<strong>la</strong> a vantului (1961-2000)<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 145 of 246
4.2.2 Calitatea aerului<br />
Prin radiografierea starii <strong>de</strong> calitate a factorilor <strong>de</strong> mediu <strong>la</strong> nivelul ju<strong>de</strong>tului Iasi in anul 2009, in<br />
cadrul raportului privind starea factorilor <strong>de</strong> mediu in ju<strong>de</strong>tul Iasi pentru anul 2009, se subliniaza<br />
o serie <strong>de</strong> vulnerabilitatii ale starii <strong>de</strong> calitate a aerului, dupa cum urmeaza:<br />
Vulnerabilitatea este data <strong>de</strong> <strong>de</strong>pasirea concentratiilor maxim admise <strong>la</strong> indicatorul pulberi in<br />
suspensie – PM 10. Pulberile in suspensie (PM10 ), monitorizate in statiile automate din<br />
aglomerarea Iasi, constituie singurul poluant care <strong>de</strong>paseste valoarea limita prevazuta in<br />
legis<strong>la</strong>tie.<br />
Aglomerarea Iasi este poluata cu pulberi, concentratia medie anua<strong>la</strong> fiind <strong>de</strong> 48,85 μg/mc,cu o<br />
frecventa <strong>de</strong> <strong>de</strong>pasire a valorii limita zilnice <strong>la</strong> nivelul intregii aglomerari <strong>de</strong> 29,56%.<br />
Sursele principale <strong>de</strong> poluare: transportul, starea precara a cailor rutiere, gradul <strong>de</strong> salubritate<br />
nesatisfacator a acestora in<strong>de</strong>osebi prin nein<strong>de</strong>partarea materialului anti<strong>de</strong>rapant, starea<br />
tehnica si <strong>de</strong> curatenie a vehiculelor, santierele <strong>de</strong> constructii, lucrarile <strong>la</strong> insta<strong>la</strong>tiile subterane<br />
<strong>de</strong> termoficare si energie electrica, <strong>de</strong> telefonie, sursele naturale. Pentru reducerea<br />
concentratiilor <strong>de</strong> PM10 <strong>la</strong> nivelul admis, in anul 2008 a fost e<strong>la</strong>borat Programul <strong>de</strong> gestionare a<br />
calitatii aerului in aglomerarea Iasi. Programul contine sursele <strong>de</strong> poluare, masurile necesare,<br />
termenele <strong>de</strong> realizare si entitatile responsabile. La finele anului 2009, programul era in<br />
procedura <strong>de</strong> revizuire ca urmare a faptului ca Romania a fost notificata <strong>de</strong> catre Comisia<br />
Europeana pentru nerespectarea legis<strong>la</strong>tiei privind calitatea aerului.<br />
Tabel 4.2-1: Calitatea aerului in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 146<br />
of 246
Sursa: <strong>Raport</strong> privind starea factorilor <strong>de</strong> mediu in ju<strong>de</strong>tul Iasi pentru anul 2009<br />
Principa<strong>la</strong> sursa <strong>de</strong> emisie <strong>de</strong> SO2 este ar<strong>de</strong>rea din producerea <strong>de</strong> energie si industria <strong>de</strong><br />
transformare <strong>la</strong> SC. CET Iasi SA a carei contributie este <strong>de</strong> 76,40 %.<br />
Pe locul doi sunt insta<strong>la</strong>tiile <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re rezi<strong>de</strong>ntiale (ar<strong>de</strong>rea lemnului in sobe, camine, masini <strong>de</strong><br />
gatit) care au o contributie <strong>de</strong> 14,07 % din totalul emisiilor <strong>de</strong> SO2. Fata <strong>de</strong> anul 2008 in anul<br />
2009 emisiile masurate <strong>de</strong> SO2 rezultate din activitatea SC. CET IASI SA – CET I au scazut <strong>de</strong><br />
<strong>la</strong> 490 t <strong>la</strong> 56,7 t.<br />
Principalele surse <strong>de</strong> emisii <strong>de</strong> NOx din ju<strong>de</strong>t in ordinea contributiei sunt reprezentate <strong>de</strong>:<br />
transportul rutier, ar<strong>de</strong>rile din producerea <strong>de</strong> energie si industria <strong>de</strong> transformare <strong>la</strong> SC CET Iasi<br />
SA, ar<strong>de</strong>rile rezi<strong>de</strong>ntiale <strong>de</strong> lemn in sobe si camine si <strong>de</strong> procesele industriale.<br />
Emisiile <strong>de</strong> amoniac rezulta in principal din agricultura, sursa reprezentand-o <strong>de</strong>jectiile <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
cresterea animalelor si ingrasamintele chimice azotoase aplicate (6195,99 t), respectiv 89,69%).<br />
Din tratarea si <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor au rezultat 695,84 t amoniac (10,07 %).<br />
Pulberile in suspensie PM10 monitorizate in statiile automate constituie singurul poluant care<br />
<strong>de</strong>paseste valoarea limita prevazuta in legis<strong>la</strong>tie. Sursele <strong>de</strong> emisie din ju<strong>de</strong>t, rezultate din<br />
inventarul <strong>de</strong> emisii sunt: insta<strong>la</strong>tii <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re rezi<strong>de</strong>ntiale <strong>de</strong> lemn in sobe si camine, agricultura,<br />
transport rutier, producerea <strong>de</strong> energie si industria <strong>de</strong> transformare <strong>la</strong> SC CET Iasi SA, industria<br />
metalurgica, fabricarea produselor <strong>de</strong> ceramica prin ar<strong>de</strong>re. Din inventarul <strong>de</strong> emisii a rezultat<br />
pentru anul 2009 o cantitate <strong>de</strong> 1769,08 t PM10.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 147<br />
of 246
Aglomerarea Iasi este poluata cu pulberi, concentratia medie anua<strong>la</strong> fiind <strong>de</strong> 48,85 μg/mc, cu o<br />
frecventa <strong>de</strong> <strong>de</strong>pasire a valorii limita zilnice <strong>la</strong> nivelul intregii aglomerari <strong>de</strong> 29,56%. Cauze ale<br />
<strong>de</strong>pasirii VL, pe <strong>la</strong>nga emisiile din inventar, trebuie consi<strong>de</strong>rate starea precara a cailor rutiere,<br />
gradul <strong>de</strong> salubritate nesatisfacator a acestora in<strong>de</strong>osebi prin nein<strong>de</strong>partarea materialului<br />
anti<strong>de</strong>rapant, starea tehnica si <strong>de</strong> curatenie a vehiculelor, santierele <strong>de</strong> constructii, lucrarile <strong>la</strong><br />
insta<strong>la</strong>tiile subterane <strong>de</strong> termoficare si energie electrica, <strong>de</strong> telefonie sursele naturale.<br />
In aglomerarea Iasi ozonul s-a masurat in statiile: <strong>de</strong> fond regional (Copou-Sadoveanu), si<br />
industria<strong>la</strong> (Oancea Tatatasi). Variatia anua<strong>la</strong> indica valori mai crescute vara iar concentatiile<br />
sunt core<strong>la</strong>te cu temperatura, umiditatea si radiatia so<strong>la</strong>ra. In OM 592/2002, care transpune<br />
legis<strong>la</strong>tia europeana in domeniu sunt prevazute valori tinta pentru anul 2010 privitor <strong>la</strong> protectia<br />
sanatatii umane <strong>de</strong> 120 μg/mc ca valoare maxima a mediilor pe 8 ore (medii mobile), valoare<br />
care a fost <strong>de</strong>pasita <strong>de</strong> 9 ori (7 <strong>de</strong>pasiri in aprilie si cate 1 in iunie si iulie) in statia <strong>de</strong> fond<br />
regional Copou-Sadoveanu si <strong>de</strong> 2 ori in luna aprilie in statia Oancea tatarasi, ceea ce s-a<br />
raportat <strong>la</strong> Agentia Europeana <strong>de</strong> Mediu (EEA).<br />
Concentratia poluantilor gazosi (SO2, NOx, CO etc.) in aer este situata sub valorile limita pentru<br />
protectia sanatatii umane prevazute in OM 592/2002, neinregistrandu-se nici o <strong>de</strong>pasire in<br />
cursul anului 2009.<br />
4.2.3 Surse si poluanti generati<br />
4.2.3.1 Centrul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora<br />
4.2.3.1.1 Faza <strong>de</strong> constructie<br />
Construirea subcompartimentului III din prima celu<strong>la</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare, a statiei <strong>de</strong> sortare si a<br />
statiei TMB consta in lucrari <strong>de</strong> constructie pentru:<br />
Subcompartimentul III al primei celule <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare (lucrari <strong>de</strong> excavatie, umplutura<br />
etc);<br />
anexele necesare pentru exploatarea acesteia;<br />
lucrari perimetrale, drumuri, parcari.<br />
Realizarea subcompartimentului III implica urmatoarele categorii <strong>de</strong> lucrari:<br />
a) pregatirea patului;<br />
b) amenajarea fundului <strong>de</strong>pozitului, constand in:<br />
hidroizo<strong>la</strong>rea fundului si peretilor <strong>la</strong>terali ai <strong>de</strong>pozitului;<br />
insta<strong>la</strong>rea sistemului <strong>de</strong> drenaj al levigatului colectat <strong>la</strong> baza <strong>de</strong>pozitului;<br />
c) construirea digului <strong>de</strong> contur.<br />
Sursele potentiale <strong>de</strong> poluare a aerului sunt datorate:<br />
a) manevrarii pamantului (sapaturi, umpluturi) - emisii <strong>de</strong> particule in suspensie;<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 148<br />
of 246
) uti<strong>la</strong>jelor angrenate in efectuarea constructiilor,<br />
c) traficului auto <strong>de</strong> lucru – emisii datorate ar<strong>de</strong>rii motorinei in motoarele cu ar<strong>de</strong>re interna<br />
si emisii <strong>de</strong> particule in suspensie datorate antrenarii prafului <strong>de</strong> pe drumurile <strong>de</strong> acces<br />
<strong>de</strong> catre rotile vehiculelor;<br />
d) eroziunii eoliene – emisii <strong>de</strong> particule in suspensie <strong>de</strong> pe gramezile <strong>de</strong> pamant<br />
<strong>de</strong>scoperite.<br />
Aceste emisii au urmatoarele caracteristici comune:<br />
- sunt emisii <strong>la</strong> nivelul solului, nedirijate;<br />
- au impact prepon<strong>de</strong>rent local (nu afecteaza localitatile limitrofe amp<strong>la</strong>samentelor);<br />
- sunt temporare (dureaza pana <strong>la</strong> terminarea obiectivului).<br />
Ca in orice santier, activitatile principale vor fi efecuate cu uti<strong>la</strong>je diverse, in cazul <strong>de</strong> fata<br />
excavatoare, buldozere, screpere, camioane etc.<br />
Toate activitatile importante din faza <strong>de</strong> constructie reprezinta surse <strong>de</strong> poluanti atmosferici.<br />
Sursele asociate lucrarilor <strong>de</strong> constructie sunt surse <strong>de</strong>schise, libere.<br />
Toate aceste uti<strong>la</strong>je vor genera gaze <strong>de</strong> esapament continand, suspensii <strong>de</strong> funingine iar prin<br />
circu<strong>la</strong>tia lor pe drumuri <strong>de</strong> santier vor ridica in aer pulberi sedimentabile – praf.<br />
Poluantul specific fazei <strong>de</strong> constructie este constituit <strong>de</strong> particulele in suspensie cu un spectru<br />
dimensional <strong>la</strong>rg, incluzand si particulele cu diametre aerodinamice mai mici <strong>de</strong> 10 μm (particule<br />
inha<strong>la</strong>bile, care pot afecta sanatatea umana). A<strong>la</strong>turi <strong>de</strong> emisiile <strong>de</strong> particule vor aparea emisii<br />
<strong>de</strong> poluanti specifici gazelor <strong>de</strong> esapament rezultate <strong>de</strong> <strong>la</strong> uti<strong>la</strong>jele cu care se executa operatiile<br />
si <strong>de</strong> <strong>la</strong> vehiculele pentru transportul materialelor echipate cu motoare cu ar<strong>de</strong>re interna <strong>de</strong> tip<br />
Diesel: oxizi <strong>de</strong> azot, oxizi <strong>de</strong> carbon, oxizi <strong>de</strong> sulf, particule cu continut <strong>de</strong> metale grele (Cd,<br />
Cu, Cr, Ni, Se, Zn), compusi organici (inclusiv hidrocarburi aromatice policiclice – HAP,<br />
substante cu potential cancerigen).<br />
Cele mai mari consumuri <strong>de</strong> carburanti vor avea loc in faza <strong>de</strong> constructie a <strong>de</strong>pozitului<br />
volumele <strong>de</strong> lucrari si consumurile <strong>de</strong> carburanti pentru etapele <strong>de</strong> constructie ulterioare fiind cu<br />
mult mai reduse.<br />
Uti<strong>la</strong>jele care vor fi utlizate sunt: buldozere, incarcatoare, screpere, excavatoare. Pentru<br />
transportul materialelor se vor utiliza autocamioane cu capacitatea <strong>de</strong> 10 – 20 t.<br />
Emisiile aferente perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> constructie vor inceta in momentul inceperii perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> operare.<br />
4.2.3.1.2 Faza <strong>de</strong> operare<br />
Surse potentiale <strong>de</strong> poluanti emisi in aer sunt urmatoarele:<br />
Lucrari <strong>de</strong> constructie (<strong>de</strong>schi<strong>de</strong>re celule/inchi<strong>de</strong>re fina<strong>la</strong>)<br />
Descarcarea/manipu<strong>la</strong>rea <strong>de</strong>seurilor (insta<strong>la</strong>tie <strong>de</strong> tratare mecano-biologica, statia <strong>de</strong><br />
sortare si <strong>de</strong>pozit) si compactarea <strong>de</strong>seurilor in cadrul <strong>de</strong>pozitului<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 149<br />
of 246
Descompunerea <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong>pozitate – emisii <strong>de</strong> gaze specifice: CO 2, CH 4, N 2 si urme<br />
<strong>de</strong> H 2 S, compusi organici speciali (inclusiv compusi organici clorurati) si <strong>de</strong> mercur.<br />
Autovehiculele care vor asigura transportul <strong>de</strong>seurilor pana <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitarea fina<strong>la</strong>.<br />
Durata <strong>de</strong> viata a proiectului va fi <strong>de</strong> 30 <strong>de</strong> ani, aceasta incluzand constructia, operarea si<br />
inchi<strong>de</strong>rea fina<strong>la</strong>. Realizarea <strong>de</strong>pozitului va implica trei etape, care insa nu vor fi <strong>de</strong>cat partial<br />
distincte. Astfel, etapa <strong>de</strong> constructie va inclu<strong>de</strong> o faza <strong>de</strong> pregatire distincta cu durata <strong>de</strong> 2 ani,<br />
urmata <strong>de</strong> etape anuale <strong>de</strong> constructie pana cand se va atinge capacitatea proiectata.<br />
Etapa <strong>de</strong> operare a <strong>de</strong>pozitului va inclu<strong>de</strong> faze zilnice <strong>de</strong> operare propriu-zisa urmate <strong>de</strong><br />
inchi<strong>de</strong>ri zilnice intermediare si anuale finale ale celulelor (incepand din cel <strong>de</strong> al patrulea an <strong>de</strong><br />
<strong>la</strong> <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>re):<br />
Descarcarea gunoaielor din uti<strong>la</strong>jele <strong>de</strong> transport;<br />
Impingerea lor in celule,<br />
Compactarea si acoperirea zilnica cu pamant a <strong>de</strong>seurilor;<br />
Inchi<strong>de</strong>rea fina<strong>la</strong> a celulelor;<br />
Lucrari <strong>de</strong> constructie a celulei anuale.<br />
Etapa <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re fina<strong>la</strong> va fi distincta abia dupa epuizarea capacitatii <strong>de</strong> stocare a <strong>de</strong>pozitului<br />
si va inclu<strong>de</strong> numai inchi<strong>de</strong>rea fina<strong>la</strong> a ultimei celule .<br />
Intrucat lucrarile <strong>de</strong> constructie si <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re a celulelor presupun in principal manevrarea<br />
pamantului, aceste situatii vor avea asociate cele mai mari rate <strong>de</strong> emisie pentru particule si<br />
pentru poluantii rezultati din functionarea uti<strong>la</strong>jelor.<br />
Emisii datorate operarii <strong>de</strong>pozitului au urmatoarele caracteristici comune:<br />
- sunt emisii <strong>la</strong> nivelul solului, nedirijate;<br />
- au impact prepon<strong>de</strong>rent local (nu afecteaza localitatile limitrofe<br />
amp<strong>la</strong>samentelor);<br />
- sunt temporare (dureaza pana <strong>la</strong> terminarea obiectivului).<br />
Sursele si emisiile <strong>de</strong> poluanti se prezinta pentru fiecare categorie <strong>de</strong> lucrari:<br />
Lucrari <strong>de</strong> constructie (<strong>de</strong>schi<strong>de</strong>re celule/inchi<strong>de</strong>re zilnica/inchi<strong>de</strong>re fina<strong>la</strong>)<br />
Activitatile <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re zilnica si fina<strong>la</strong>, cele <strong>de</strong> construire a celulelor, inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor<br />
care se constituie in surse <strong>de</strong> poluanti atmosferici sunt asemanatoare celor <strong>de</strong>scrise in faza <strong>de</strong><br />
constructie. Poluantii specifici sunt reprezentati <strong>de</strong> particule in suspensie si poluantii specifici<br />
gazelor <strong>de</strong> esapament rezultate <strong>de</strong> <strong>la</strong> uti<strong>la</strong>jele cu care se executa operatiile si <strong>de</strong> <strong>la</strong> vehiculele<br />
pentru transportul materialelor: oxizi <strong>de</strong> azot, oxizi <strong>de</strong> carbon, oxizi <strong>de</strong> sulf, particule cu continut<br />
<strong>de</strong> metale grele (Cd, Cu, Cr, Ni, Se, Zn) si COV.<br />
Descarcarea/manipu<strong>la</strong>rea si compactarea <strong>de</strong>seurilor:<br />
Prin <strong>de</strong>scarcarea/manipu<strong>la</strong>rea si compactarea <strong>de</strong>seurilor emisiile <strong>de</strong> particule sunt reduse.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 150<br />
of 246
Prin acoperirea zilnica a <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong>pozitate cu materiale inerte si umectarea <strong>de</strong>pozitului in<br />
perioa<strong>de</strong>le <strong>de</strong> seceta prelungita se va preveni riscul antrenarii particulelor <strong>de</strong> praf si a<br />
mirosurilor in atmosfera.<br />
In ceea ce priveste poluantii cu impact olfactiv (H 2 S, mercaptani, etc) concentratiile in emisie<br />
vor fi extrem <strong>de</strong> scazute, iar <strong>la</strong> distanta <strong>la</strong> care se gasesc localitatile, concentratiile in aer se vor<br />
situa mult sub pragurile olfactive.<br />
Descompunerea <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong>pozitate<br />
Pentru subcompartimentele 1 si 2 din CMD Tutora au fost realizate fundatia si puturile <strong>de</strong> gaz<br />
pe o inaltime <strong>de</strong> 3 m, protejate cu conducta <strong>de</strong> otel <strong>de</strong> 1 m diametru. Aceeasi masura va fi<br />
prevazuta si pentru subcompartimentul 3 inclus in aplicatia <strong>de</strong> finantare a investitiei prin POS<br />
Mediu. Prelungirea puturilor pana <strong>la</strong> inaltimea fina<strong>la</strong> a <strong>de</strong>pozitului ramane in sarcina<br />
operatorului. In prezentul proiect nu vor fi prevazute insta<strong>la</strong>tii <strong>de</strong> transport si eliminare a gazului<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit din urmatoarele motive:<br />
Nu exista informatii c<strong>la</strong>re <strong>de</strong>spre cantitatea si calitatea gazului <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit <strong>de</strong>cat dupa<br />
inchi<strong>de</strong>rea corespunzatoare a corpului <strong>de</strong>pozitului cand vor putea fi prelevate si<br />
analizate mostre <strong>de</strong> gaz;<br />
Orice investitie in eliminarea sau valorificarea gazului nu este justificata <strong>de</strong>cat dupa<br />
sistarea <strong>de</strong>pozitarii si inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri in conformitate cu Normativul<br />
tehnic.<br />
Vehiculele care vor asigura transportul <strong>de</strong>seurilor pana <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitarea fina<strong>la</strong>.<br />
In ve<strong>de</strong>rea reducerii emisiilor provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> autovehicule se vor lua urmatoarele masuri:<br />
optimizarea circu<strong>la</strong>tiei vehiculelor <strong>de</strong> transport <strong>de</strong>seuri pe suprafata <strong>de</strong>pozitului<br />
p<strong>la</strong>ntarea unei per<strong>de</strong>le vegetale <strong>de</strong> protectie pe conturul <strong>de</strong>pozitului.<br />
Inchi<strong>de</strong>rea fina<strong>la</strong> a <strong>de</strong>pozitului<br />
Sursele <strong>de</strong> poluare a aerului specifice acestei perioa<strong>de</strong> vor fi asemanatoare celor pentru etapele<br />
<strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re a celulelor in timpul perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> operare. Debitele masice <strong>de</strong> poluanti sunt<br />
prezentate in tabelul <strong>de</strong> mai jos.<br />
Tabel 4.2-2: Emisii <strong>de</strong> particule – inchi<strong>de</strong>re – emisii nedirijate<br />
Nr.<br />
crt.<br />
Categorie<br />
lucrare/operatie<br />
Debite masice pe spectrul dimensional (kg/h)<br />
d 30 m d 15 m d 10 m d 2,5 m<br />
Page 151<br />
of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
1. Umpluturi 1.518 0.350 0.267 0.149<br />
Emisii din uti<strong>la</strong>jele si mijloacele <strong>de</strong> transport auto utilizate in activitate<br />
Cele mai mari <strong>de</strong>bite masice orare <strong>de</strong> poluanti (altii <strong>de</strong>cat poluantii generati <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitarea<br />
<strong>de</strong>seurilor) apar in perioada <strong>de</strong> constructie (etapa <strong>de</strong> pregatire) a <strong>de</strong>pozitului.<br />
Sursele aferente lucrarilor <strong>de</strong> constructie, <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a <strong>de</strong>seurilor si <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re sunt surse<br />
nedirijate, care nu pot fi evaluate in conformitate cu preve<strong>de</strong>rile Ordinului MAPM 462/1993<br />
privind concentratiile in emisie. Comparatia cu <strong>de</strong>bitele masice orare <strong>de</strong> <strong>la</strong> care OM 462/1993<br />
limiteaza concentratiile in emisie indica faptul ca doar <strong>de</strong>bitele masice <strong>de</strong> particule generate <strong>de</strong><br />
unele lucrari <strong>de</strong> manevrare a materialelor (pamant, nisip, ba<strong>la</strong>st), prezinta un impact<br />
semnificativ.<br />
4.2.3.2 Statia <strong>de</strong> transfer Baltati<br />
In etapa <strong>de</strong> constructie, sursele <strong>de</strong> poluanti pentru aer sunt cele specifice activitatilor <strong>de</strong><br />
constructii:<br />
pulberi rezultate din manevrarea pamantului si a altor materiale <strong>de</strong> constructii;<br />
emisii <strong>de</strong> gaze <strong>de</strong> esapament <strong>de</strong> <strong>la</strong> uti<strong>la</strong>je.<br />
In etapa <strong>de</strong> operare, poluantii emisi in atmosfera sunt in principal cei produsi <strong>de</strong> gazele <strong>de</strong><br />
esapament provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> mijloacele <strong>de</strong> transport auto utilizate in activitate.<br />
Emisiile <strong>de</strong> poluanti <strong>de</strong> <strong>la</strong> mijloacele <strong>de</strong> transport auto provin din surse necontro<strong>la</strong>te si mobile;<br />
conform Ordinului MAPM nr. 462/1993, modificat <strong>de</strong> Ordinul MAPM nr. 592/2002, limitarea<br />
acestor emisii se realizeaza cu caracter preventiv prin Conditiile Tehnice impuse <strong>de</strong> Ministerul<br />
Transporturilor.<br />
Emisiile aferente perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> constructie vor inceta in momentul inceperii perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> operare.<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re ca activitatile <strong>de</strong> constructie vor fi cu caracter temporar, impactul <strong>asupra</strong><br />
aerului din aceste surse va fi nesemnificativ. Emisiile din sursele mobile vor fi dispersate in<br />
zona <strong>de</strong> executie a lucrarilor si vor inceta <strong>la</strong> terminarea activitatilor <strong>de</strong> constructie.<br />
Pe durata operarii statiei vor rezulta emisii <strong>de</strong> poluanti in aer, constand in gazele <strong>de</strong> esapament<br />
provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> uti<strong>la</strong>jele si mijloacele <strong>de</strong> transport auto utilizate pentru transportul <strong>de</strong>seurilor<br />
respectiv din <strong>de</strong>pozitele <strong>de</strong> carburanti, dar nu se prognozeaza un impact semnificativ <strong>asupra</strong><br />
aerului din aceste surse.<br />
In ceea ce priveste impactul transfrontier, acesta nu va fi semnificativ.<br />
4.2.3.3 Statia <strong>de</strong> transfer si sortare Ruginoasa<br />
In etapa <strong>de</strong> constructie, sursele <strong>de</strong> poluanti pentru aer sunt cele specifice activitatilor <strong>de</strong><br />
constructii:<br />
pulberi rezultate din manevrarea pamantului si a altor materiale <strong>de</strong> constructii;<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 152<br />
of 246
emisii <strong>de</strong> gaze <strong>de</strong> esapament <strong>de</strong> <strong>la</strong> uti<strong>la</strong>je.<br />
In etapa <strong>de</strong> operare, poluantii emisi in atmosfera sunt in principal cei produsi <strong>de</strong> gazele <strong>de</strong><br />
esapament provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> mijloacele <strong>de</strong> transport auto utilizate in activitate.<br />
Emisiile <strong>de</strong> poluanti <strong>de</strong> <strong>la</strong> mijloacele <strong>de</strong> transport auto provin din surse necontro<strong>la</strong>te si mobile;<br />
conform Ordinului MAPM nr. 462/1993, modificat <strong>de</strong> Ordinul MAPM nr. 592/2002, limitarea<br />
acesotr emisii se realizeaza cu caracter preventiv prin Conditiile Tehnice impuse <strong>de</strong> Ministerul<br />
Transporturilor.<br />
Emisiile aferente perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> constructie vor inceta in momentul inceperii perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> operare.<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re ca activitatile <strong>de</strong> constructie vor fi cu caracter temporar, impactul <strong>asupra</strong><br />
aerului din aceste surse va fi nesemnificativ. Emisiile din sursele mobile vor fi dispersate in<br />
zona <strong>de</strong> executie a lucrarilor si vor inceta <strong>la</strong> terminarea activitatilor <strong>de</strong> constructie.<br />
Pe durata operarii statiei vor rezulta emisii <strong>de</strong> poluanti in aer, constand in gazele <strong>de</strong> esapament<br />
provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> uti<strong>la</strong>jele si mijloacele <strong>de</strong> transport auto utilizate pentru transportul <strong>de</strong>seurilor<br />
respectiv din <strong>de</strong>pozitele <strong>de</strong> carburanti, dar nu se prognozeaza un impact semnificativ <strong>asupra</strong><br />
aerului din aceste surse.<br />
In ceea ce priveste impactul transfrontier, acesta nu va fi semnificativ.<br />
4.2.3.4 Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozite urbane neconforme<br />
In perioada <strong>de</strong> executie a lucrarilor, sursele <strong>de</strong> poluanti pentru aer sunt cele specifice<br />
activitatilor <strong>de</strong> constructii:<br />
pulberi rezultate din manevrarea pamantului;<br />
emisii <strong>de</strong> gaze <strong>de</strong> esapament <strong>de</strong> <strong>la</strong> uti<strong>la</strong>je.<br />
De asemenea, emisiile <strong>de</strong> <strong>la</strong> puturile <strong>de</strong> drenare gaze <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit pot constitui surse <strong>de</strong><br />
poluare a aerului, dupa efectuarea lucrarilor <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re.<br />
Aceste emisii vor inceta <strong>la</strong> terminarea lucrarilor <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re si ecologizare a <strong>de</strong>pozitelor.<br />
Lucrarile specifice <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re a <strong>de</strong>pozitelor se vor <strong>de</strong>sfasura cu caracter temporar, impactul<br />
<strong>asupra</strong> aerului datorat acestor activitati va fi nesemnificativ. Emisiile din sursele mobile vor fi<br />
dispersate in zona <strong>de</strong> executie a lucrarilor si vor inceta <strong>la</strong> terminarea activitatilor specifice <strong>de</strong><br />
inchi<strong>de</strong>re.<br />
Executarea lucrarilor <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re si remediere a suprafetelor <strong>de</strong> teren ocupate <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitele<br />
neconforme va avea un impact pozitiv <strong>asupra</strong> calitatii aerului, fata <strong>de</strong> situatia existenta <strong>la</strong> ora<br />
actua<strong>la</strong>.<br />
Emisiile <strong>de</strong> <strong>la</strong> puturile <strong>de</strong> drenare gaze <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit vor constitui surse <strong>de</strong> poluare a aerului,<br />
dupa efectuarea lucrarilor <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re, dar nu se prognozeaza un impact semnificativ,<br />
tinand cont <strong>de</strong> preve<strong>de</strong>rile din proiect privind captarea si ar<strong>de</strong>rea contro<strong>la</strong>ta a acestor gaze (in<br />
fac<strong>la</strong>).<br />
4.2.4 Prognozarea poluarii aerului<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 153<br />
of 246
4.2.4.1 Centrul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora<br />
Constructia <strong>de</strong>pozitului va insemna aparitia si <strong>de</strong>zvoltarea unui santier care va functiona practic<br />
pe toata durata existentei <strong>de</strong>pozitului. Ca in orice santier, activitatile principale vor fi efecuate cu<br />
uti<strong>la</strong>je diverse, in cazul <strong>de</strong> fata excavatoare, buldozere, screpere, camioane etc. Toate aceste<br />
uti<strong>la</strong>je vor genera gaze <strong>de</strong> esapament continand poluanti pentru calitatea aerului – CO 2 , SO 2 ,<br />
COV-uri, suspensii <strong>de</strong> funingine iar prin circu<strong>la</strong>tia lor pe drumuri <strong>de</strong> santier vor ridica in aer<br />
pulberi sedimentabile – praf (impact direct temporar). Acesti poluanti pot influenta negativ<br />
p<strong>la</strong>ntele din zona prin <strong>de</strong>punere pe frunze, reducerea luminozitatii si a radiatiei so<strong>la</strong>re, ceea ce<br />
va <strong>de</strong>termina sca<strong>de</strong>rea proceselor <strong>de</strong> fotosinteza (impact indirect temporar). Desi probabil <strong>de</strong><br />
intensitate semnificativa pe amp<strong>la</strong>sament si in imediata sa vecinatate, aceste efecte sunt<br />
limitate in spatiu datorita localizarii c<strong>la</strong>re a activitatilor – pe <strong>de</strong> o parte – si datorita dimensiunii<br />
mari a particulelor care se <strong>de</strong>pun nu <strong>de</strong>parte <strong>de</strong> locul generarii.<br />
Emisiile provenite din activitatile specifice <strong>de</strong> constructie au urmatoarele caracteristici comune:<br />
sunt emisii <strong>la</strong> nivelul solului, nedirijate;<br />
au impact prepon<strong>de</strong>rent local (nu afecteaza localitatile limitrofe amp<strong>la</strong>samentelor);<br />
sunt temporare (dureaza pana <strong>la</strong> terminarea lucrarilor).<br />
Emisiile datorate operarii curente a <strong>de</strong>pozitului ecologic dureaza pana <strong>la</strong> inchi<strong>de</strong>rea acestuia (30<br />
ani), si au aceeasi natura si li se pot aplica aceleasi caracteristici ca si emisiilor din constructii.<br />
Emisiile datorate <strong>de</strong>scompunerii <strong>de</strong>seurilor (emisii <strong>de</strong> pe suprafata <strong>de</strong>pozitului) nu vor afecta<br />
semnificativ aerul.<br />
In cazul <strong>de</strong>pozitului ecologic Tutora s-a presupus ca 85% din emisiile totale din <strong>de</strong>pozit se<br />
colecteaza prin cosurile <strong>de</strong> gaz. Poluantii investigati in acest sens au fost CH 4 , CO 2 , H 2 S. Se<br />
mentioneaza ca pentru CH 4 si CO 2 , legis<strong>la</strong>tia (nationa<strong>la</strong> si UE - transpusa in legis<strong>la</strong>tia nationa<strong>la</strong>)<br />
nu preve<strong>de</strong> limite pentru calitatea aerului. Acesti doi poluanti au efecte fie <strong>la</strong> scara globa<strong>la</strong>,<br />
ambii compusi fiind gaze cu efect <strong>de</strong> sera, fie, in cazul metanului si efecte indirecte <strong>la</strong> scara<br />
loca<strong>la</strong> si sub-regiona<strong>la</strong>, acesta fiind unul dintre precursorii ozonului troposferic.<br />
Caracteristicile surselor <strong>de</strong> poluare a aerului din <strong>de</strong>pozit, specifice perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> operare sunt:<br />
Manevrarea <strong>de</strong>seurilor si a materialelor – surse <strong>la</strong> sol, nedirijate, <strong>de</strong> suprafata;<br />
Depozitarea fina<strong>la</strong> a <strong>de</strong>seurilor – surse punctuale in apropierea solului (conductele<br />
pentru colectarea si evacuarea gazelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit) si surse nedirijate <strong>de</strong> suprafata<br />
(suprafetele celulelor <strong>de</strong> pe care se emit gaze <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit necolectate);<br />
Uti<strong>la</strong>jele si mijloacele <strong>de</strong> transport auto utilizate pe amp<strong>la</strong>sament – surse mobile din care<br />
rezulta gaze <strong>de</strong> esapament, evacuate in apropierea solului.<br />
Emisiile din tratarea biologica a <strong>de</strong>seurilor vor fi neglijabile si nu reprezinta o sursa<br />
semnificativa <strong>de</strong> poluare atmosferica.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 154<br />
of 246
4.2.4.2 Statia <strong>de</strong> transfer Baltati si statia <strong>de</strong> transfer si sortare Ruginoasa<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re ca activitatile <strong>de</strong> constructie vor fi cu caracter temporar, impactul <strong>asupra</strong><br />
aerului din aceste surse va fi nesemnificativ. Emisiile din sursele mobile vor fi dispersate in<br />
zona <strong>de</strong> executie a lucrarilor si vor inceta <strong>la</strong> terminarea activitatilor <strong>de</strong> constructie.<br />
Pe durata operarii statiilor vor rezulta emisii <strong>de</strong> poluanti in aer, constand in gazele <strong>de</strong><br />
esapament provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> uti<strong>la</strong>jele si mijloacele <strong>de</strong> transport auto utilizate pentru transportul<br />
<strong>de</strong>seurilor, dar nu se prognozeaza un impact semnificativ <strong>asupra</strong> aerului din aceste surse.<br />
In ceea ce priveste impactul transfrontier, acesta nu va fi semnificativ.<br />
4.2.4.3 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconforme<br />
Lucrarile specifice <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re a <strong>de</strong>pozitelor se vor <strong>de</strong>sfasura cu caracter temporar, impactul<br />
<strong>asupra</strong> aerului datorat acestor activitati va fi nesemnificativ. Emisiile din sursele mobile vor fi<br />
dispersate in zona <strong>de</strong> executie a lucrarilor si vor inceta <strong>la</strong> terminarea activitatilor specifice <strong>de</strong><br />
inchi<strong>de</strong>re.<br />
Inchi<strong>de</strong>rea si remedierea suprafetelor <strong>de</strong> teren ocupate <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitele neconforme va avea un<br />
impact pozitiv <strong>asupra</strong> calitatii aerului, fata <strong>de</strong> situatia existenta <strong>la</strong> ora actua<strong>la</strong>. Astfel, cantitatile<br />
<strong>de</strong> poluanti atmosferici emisi prin modul <strong>de</strong> colectare, transport si <strong>de</strong>pozitare actual vor fi reduse<br />
semnificativ, urmand ca disconfortul olfactiv <strong>asupra</strong> zonelor limitrofe actualelor <strong>de</strong>pozite sa fie<br />
redus semnificativ fata <strong>de</strong> situatia actua<strong>la</strong>. Totodata se va reduce semnificativ riscul <strong>de</strong><br />
autoaprin<strong>de</strong>re ori incendii in <strong>de</strong>pozitele <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, acest fapt fiind <strong>de</strong> asemenea un element<br />
important <strong>de</strong> imbunatatire a calitatii aerului.<br />
Emisiile <strong>de</strong> <strong>la</strong> puturile <strong>de</strong> drenare gaze <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit vor constitui surse <strong>de</strong> poluare a aerului,<br />
dupa efectuarea lucrarilor <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re, dar nu se prognozeaza un impact semnificativ,<br />
tinand cont <strong>de</strong> preve<strong>de</strong>rile din proiect privind captarea si ar<strong>de</strong>rea contro<strong>la</strong>ta a acestor gaze (in<br />
fac<strong>la</strong>) <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitele neconforme din ju<strong>de</strong>t.<br />
4.2.5 Masuri <strong>de</strong> diminuare a <strong>impactului</strong><br />
4.2.5.1 Centrul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora<br />
Pentru protectia aerului, in perioada <strong>de</strong> constructie, se vor respecta normele in vigoare.<br />
Transportul materialelor se va efectua astfel incat sa nu fie antrenate particule in aer, dupa caz<br />
prin udarea drumurilor <strong>de</strong> acces in functiile <strong>de</strong> conditiile climatice din perioada executarii<br />
lucrarilor. Astfel, ca masuri <strong>de</strong> diminuare a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> aerului se pot mentiona:<br />
folosirea uti<strong>la</strong>jelor si mijloacelor <strong>de</strong> transport auto dotate cu motoare performante cu<br />
emisii reduse <strong>de</strong> noxe;<br />
reducerea timpului <strong>de</strong> mers in gol a motoarelor uti<strong>la</strong>jelor si mijloacelor <strong>de</strong> transport auto;<br />
<strong>de</strong>tectarea rapida a eventualelor neetanseitati sau <strong>de</strong>fectiuni si interventia imediata<br />
pentru eliminarea cauzelor;<br />
stropirea ciclica cu apa pe caile <strong>de</strong> transport pe care circu<strong>la</strong> uti<strong>la</strong>jele, in ve<strong>de</strong>rea<br />
reducerii pana <strong>la</strong> anu<strong>la</strong>re a poluarii cu praf.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 155<br />
of 246
In prezentul proiect nu vor fi prevazute insta<strong>la</strong>tii <strong>de</strong> transport si eliminare a gazului <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit<br />
din urmatoarele motive:<br />
Nu exista informatii c<strong>la</strong>re <strong>de</strong>spre cantitatea si calitatea gazului <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit <strong>de</strong>cat dupa<br />
inchi<strong>de</strong>rea corespunzatoare a corpului <strong>de</strong>pozitului cand vor putea fi prelevate si<br />
analizate mostre <strong>de</strong> gaz;<br />
Orice investitie in eliminarea sau valorificarea gazului nu este justificata <strong>de</strong>cat dupa<br />
sistarea <strong>de</strong>pozitarii si inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri in conformitate cu Normativul<br />
tehnic.<br />
Prin urmare, principalele masuri pentru prevenirea si reducerea <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> aerului:<br />
exploatarea etapizata a suprafetei <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare, prin celule zilnice <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare. In<br />
fiecare zi, dupa operatia <strong>de</strong> imprastiere, nive<strong>la</strong>re si compactare, operatii ce se<br />
<strong>de</strong>sfasoara concomitent si permanent in cursul zilei, caseta zilnica se va acoperi;<br />
portiunile din <strong>de</strong>pozit care ating cota fina<strong>la</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare se acopera <strong>de</strong>finitiv;<br />
evacuarea gazelor <strong>de</strong> fermentare se va face in mod contro<strong>la</strong>t prin cosuri <strong>de</strong> gaz. In acest<br />
mod, se evita riscul <strong>de</strong> autoaprin<strong>de</strong>re a <strong>de</strong>seurilor si <strong>de</strong> explozii ;<br />
amp<strong>la</strong>sarea unui strat continuu <strong>de</strong> captare a gazelor care se elimina pe spatiile af<strong>la</strong>te<br />
intre cosuri; acest strat colector <strong>de</strong> gaz va fi racordat <strong>la</strong> cosurile <strong>de</strong> gaz si izo<strong>la</strong>t fata <strong>de</strong><br />
exterior;<br />
retinerea unor poluanti gazosi (ex: CO 2 sau pulberi in suspensie) si eliminarea<br />
mirosurilor nep<strong>la</strong>cute prin intermediul unei per<strong>de</strong>le vegetale substantiale prevazuta a se<br />
p<strong>la</strong>nta pe perimetrul intregului centru <strong>de</strong> management.<br />
4.2.5.2 Statia <strong>de</strong> transfer Baltati si statia <strong>de</strong> transfer si sortare Ruginoasa<br />
Pentru protectia aerului, in perioada <strong>de</strong> constructie, se vor respecta normele in vigoare.<br />
Transportul materialelor se va efectua astfel incat sa nu fie antrenate particule in aer, dupa caz<br />
prin udarea drumurilor <strong>de</strong> acces in functiile <strong>de</strong> conditiile climatice din perioada executarii<br />
lucrarilor. Astfel, ca masuri <strong>de</strong> diminuare a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> aerului se pot mentiona:<br />
folosirea uti<strong>la</strong>jelor si mijloacelor <strong>de</strong> transport auto dotate cu motoare performante cu<br />
emisii reduse <strong>de</strong> noxe;<br />
reducerea timpului <strong>de</strong> mers in gol a motoarelor uti<strong>la</strong>jelor si mijloacelor <strong>de</strong> transport auto;<br />
<strong>de</strong>tectarea rapida a eventualelor neetanseitati sau <strong>de</strong>fectiuni si interventia imediata<br />
pentru eliminarea cauzelor;<br />
stropirea ciclica cu apa pe caile <strong>de</strong> transport pe care circu<strong>la</strong> uti<strong>la</strong>jele, in ve<strong>de</strong>rea<br />
reducerii pana <strong>la</strong> anu<strong>la</strong>re a poluarii cu praf.<br />
In perioada <strong>de</strong> operare nu sunt prevazute masuri speciale pentru protectia aerului. Tinand cont<br />
ca principalele surse <strong>de</strong> poluare sunt reprezentate <strong>de</strong> mijloacele <strong>de</strong> transport auto, se vor<br />
respecta aceleasi masuri ca in perioada <strong>de</strong> constructie, pentru diminuarea <strong>impactului</strong> datorat<br />
acestor surse.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 156<br />
of 246
4.2.5.3 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor neconforme<br />
In perioada <strong>de</strong> executie a lucrarilor <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re se vor respecta normele in vigoare.<br />
Transportul si manipu<strong>la</strong>rea materialelor se va efectua astfel incat sa nu fie antrenate particule in<br />
aer, dupa caz prin udarea drumurilor <strong>de</strong> acces in functiile <strong>de</strong> conditiile climatice din perioada<br />
executarii lucrarilor. Astfel, ca masuri <strong>de</strong> diminuare a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> aerului se pot mentiona:<br />
folosirea uti<strong>la</strong>jelor si mijloacelor <strong>de</strong> transport auto dotate cu motoare performante cu<br />
emisii reduse <strong>de</strong> noxe;<br />
reducerea timpului <strong>de</strong> mers in gol a motoarelor uti<strong>la</strong>jelor si mijloacelor <strong>de</strong> transport auto;<br />
<strong>de</strong>tectarea rapida a eventualelor neetanseitati sau <strong>de</strong>fectiuni si interventia imediata<br />
pentru eliminarea cauzelor;<br />
stropirea ciclica cu apa pe caile <strong>de</strong> transport pe care circu<strong>la</strong> uti<strong>la</strong>jele, in ve<strong>de</strong>rea<br />
reducerii pana <strong>la</strong> anu<strong>la</strong>re a poluarii cu praf.<br />
In perioada <strong>de</strong> post-inchi<strong>de</strong>re a <strong>de</strong>pozitelor neconforme se va realiza monitorizarea calitatii<br />
aerului.<br />
Masurile pentru prevenirea <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> aerului, in perioada post-inchi<strong>de</strong>re vor fi:<br />
preve<strong>de</strong>rea <strong>de</strong> foraje <strong>de</strong> captare a gazului <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit pentru evacuarea gazelor <strong>de</strong><br />
fermentare, in mod contro<strong>la</strong>t.<br />
4.3 Solul si subsolul<br />
4.3.1 Solul<br />
Conditiile oro-fito-climatice au <strong>de</strong>terminat o <strong>de</strong>sfasurare zona<strong>la</strong> si chiar o usoara etajare a<br />
principalelor tipuri <strong>de</strong> soluri in ju<strong>de</strong>tul Iasi. Defrisarea, procesele erozoinale au <strong>de</strong>terminat<br />
<strong>de</strong>gradarea, in diferite stadii, a solurilor si sca<strong>de</strong>rea coresounzatoare a posibilitatilor <strong>de</strong> folosire<br />
a acestora.<br />
Potrivit Sistemului Roman <strong>de</strong> Taxonomie a Solurilor (2003), pe teritoriul ju<strong>de</strong>tului Iasi au fost<br />
i<strong>de</strong>ntificate 7 c<strong>la</strong>se <strong>de</strong> soluri, 17 tipuri <strong>de</strong> sol, cu separarea a peste 100 <strong>de</strong> subtipuri, care se<br />
<strong>de</strong>osebesc prin propietatile lor, capacitatea productiva si masurile <strong>de</strong> mentinere si ridicare a<br />
fertilitatii.<br />
Din suprafata agrico<strong>la</strong> cartata pedologic a ju<strong>de</strong>tului, 20,68% apartine Protisolurilor, 52,89%<br />
Cernisolurilor, 13,35% Luvisolurilor, 0,04% Pelisolurilor, 2,41% Hidrisolurilor, 1,6%<br />
Salsodisolurilor si 9,03% Antrisolurilor.<br />
Datorita caracteristicilor conditiilor naturale, fondul pedologic agricol este afectat <strong>de</strong> o serie <strong>de</strong><br />
factori limitativi: eroziuni, alunecari <strong>de</strong> teren, exces <strong>de</strong> umiditate, aciditate, saraturare,<br />
inundabiitate, tasare.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 157<br />
of 246
La nivelul ju<strong>de</strong>tului Iasi se constata o <strong>de</strong>teriorare a tuturor factorilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare a solului,<br />
fenomenele <strong>de</strong> eroziune si alunecarile <strong>de</strong> teren accentuandu-se in core<strong>la</strong>re cu fenomenele <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>frisare.<br />
Tabel 4.3-1: Factori <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare a solurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Ju<strong>de</strong>t Iasi<br />
Factori <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare<br />
Anul<br />
2007 2008 2009<br />
Suprafata (ha)<br />
Eroziune 167.347 167.843 114.570<br />
Alunecari <strong>de</strong> teren 66.985 67.724 66.800<br />
Inundabilitate 18.866 19.217 28.700<br />
Acidifiere 65.463 173.238 63.000<br />
Compactare - - 190.000<br />
Deficit <strong>de</strong> elemente<br />
nutritive<br />
70.296<br />
- -<br />
Volum edafic redus - - -<br />
Saraturare 57.810 57.347 55.000<br />
Exces <strong>de</strong> umiditate in sol - 101.743 93.100<br />
Gleizare 82.268 82.581 74.800<br />
Pseudogleizare 17849 19.162 18.300<br />
Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al calitatii, pe baza notelor <strong>de</strong> bonitare, incadrarea terenurilor agricole din<br />
ju<strong>de</strong>tul Iasi, pe c<strong>la</strong>se <strong>de</strong> pretabilitate, se prezinta astfel:<br />
Tabel 4.3-2: C<strong>la</strong>sele <strong>de</strong> calitate a solurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
C<strong>la</strong>sa I C<strong>la</strong>sa II C<strong>la</strong>sa III C<strong>la</strong>sa IV C<strong>la</strong>sa V<br />
Ju<strong>de</strong>t<br />
Iasi<br />
Folosinta<br />
ha<br />
% din<br />
total<br />
folosinta<br />
ha<br />
% din<br />
total<br />
folosinta<br />
ha<br />
% din<br />
total<br />
folosinta<br />
ha<br />
% din<br />
total<br />
folosinta<br />
ha<br />
% din<br />
total<br />
folosinta<br />
Arabil 1.200 0,47 75.000 29,33 143.577 56,15 30.400 11,89 5500 2,16<br />
Agricol 1.400 0,37 83.000 21,83 180.877 47,57 100.600 26,46 14.300 3,77<br />
4.3.2 Geologia subsolului<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 158<br />
of 246
Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re geologic, teritoriul aferent ju<strong>de</strong>tului Iasi este situat in partea central - estica<br />
a P<strong>la</strong>tformei Moldovenesti si reflecta intru totul ansamblul structural in care se integreaza.<br />
Evolutia paleogeografica: in fundamentul regiunii se gases vestigii ale unui vechi sistem<br />
muntos. Acesta s-a format in timpul cutarilor arhaice si s-a <strong>de</strong>finitivat probabil prin miscarile<br />
orogenice din Proterozoicul mijlociu.<br />
Fundamentul este constituit din roci cristaline cutate cu importante intruziuni granitice <strong>de</strong> varsta<br />
precambriana, peste care se dispune o cuvertura sedimentara cu grosimi intre 1.000 si 2.000 m,<br />
formata din <strong>de</strong>pozite cambrian-<strong>de</strong>voniene, cretacice si neogene.<br />
Ultimile <strong>de</strong>pozite din seria neogena sunt cele sarmatiene, cu o grosime <strong>de</strong> 280 m <strong>la</strong> Iasi si peste<br />
1.000 m spre valea Siretului. Acestea au o structura monoclina<strong>la</strong>, cu inclinare <strong>de</strong> 8-10 m/Km <strong>de</strong><br />
<strong>la</strong> nord-vest catre sud-est.<br />
Sarmatianul inferior (Volhinianul) apare <strong>la</strong> zi doar in partea <strong>de</strong> nord-vest a teritoriului sub forma<br />
unui pachet <strong>de</strong> marne si argile cu alternante <strong>de</strong> marne nisipoase, nisipuri si interca<strong>la</strong>tii <strong>de</strong> gresii.<br />
Sarmatianul mediu (Basarabianul) ocupa cea mai mare parte a teritoriului aparand sub forma a<br />
trei formatiuni:<br />
Formatiunea inferioara, constituita in zona Tg.Frumos - Cotnari din nisipuri, argile, gresii,<br />
calcare oolitice, iar in partea <strong>de</strong> est a teritoriului, din argile, <strong>de</strong>numite "argile <strong>de</strong><br />
Ungheni";<br />
Formatiunea mijlocie, constituita din argile si argile nisipoase peste care se gasesc<br />
calcare oolitice, gresii calcaroase si nisipuri;<br />
Formatiunea superioara, constituita dintr-o alternanta <strong>de</strong> marne, argile si nisipuri.<br />
Sarmatianul superior (Kersonianul) se intalneste in partea <strong>de</strong> sud-est a teritoriului si pe unele<br />
inaltimi, fiind constituit din argile, nisipuri argiloase si nisipuri.<br />
Pliocenul este reprezentat prin <strong>de</strong>pozite meotiene intalnite in partea <strong>de</strong> sud-est a ju<strong>de</strong>tului sub<br />
forma <strong>de</strong> argile marnoase si nisipuri in care se intercaleaza un nivel <strong>de</strong> gresii cineritice.<br />
Peste <strong>de</strong>pozitele sarmatiene si meotiene se dispun formatiuni cuaternare aluvio-coluviale,<br />
<strong>de</strong>luviale, eluviale, reprezentate prin nisipuri, pietrisuri, argile, argile nisipoase, luturi loessoi<strong>de</strong>.<br />
Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re geotehnic <strong>de</strong>pozitele argiloase sarmatiene si cuaternare fac parte sau pot fi<br />
asimi<strong>la</strong>te in c<strong>la</strong>sa "argilelor grase", p<strong>la</strong>stic-vartoase, iar luturile loessoi<strong>de</strong> sunt macroporice si<br />
sensibile <strong>la</strong> umezire, constituind in general terenuri care impun masuri specifice <strong>de</strong> consolidare.<br />
4.3.2.1 Date seismice<br />
Conform hartii <strong>de</strong> macrozonare seismica a teritoriului Romaniei, anexa <strong>la</strong> SR 11100/1-93,<br />
perimetrul cercetat se incadreaza in macrozona <strong>de</strong> intensitate 8 1, cu perioada <strong>de</strong> revenire <strong>de</strong> 50<br />
<strong>de</strong> ani (fig. 4.3.3).<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 159<br />
of 246
Figura 4.3-1: Zonarea seismica a teritoriului Romaniei<br />
Conform hartilor anexe <strong>la</strong> normativul P100-1/2006, valoarea <strong>de</strong> varf a acceleratiei terenului<br />
pentru proiectare, pentru cutremure avand intervalul mediu <strong>de</strong> recurenta IMR = 100 ani, este ag<br />
= 0.24g, iar perioada <strong>de</strong> control (colt) a spectrului <strong>de</strong> raspuns Tc=1.00sec.<br />
Figura 4.3-2: Zonarea teritoriului Romaniei in termeni <strong>de</strong> valori <strong>de</strong> varf ale acceleratiei terenului<br />
pentru proiectare ag pentru cutremure avand intervalul mediu <strong>de</strong> recurenta IMR=100 ani<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 160<br />
of 246
Figura 4.3-3: Zonarea teritoriului Romaniei in termeni <strong>de</strong> perioada <strong>de</strong> control (colt), Tc, a spectrului<br />
<strong>de</strong> raspuns<br />
4.3.2.2 Potentialul producerii alunecarilor <strong>de</strong> teren<br />
Conform normativului G.T. 006 – 97, e<strong>la</strong>borat <strong>de</strong> ISPIF, privind zonarea teritoriului functie <strong>de</strong><br />
potentialul <strong>de</strong> producere a alunecarilor <strong>de</strong> teren, zona in care se af<strong>la</strong> amp<strong>la</strong>sat perimetrul<br />
cercetat este caracterizata cu potential scazut si probabilitate practic zero <strong>de</strong> producere a<br />
alunecarilor <strong>de</strong> teren (fig. 4.3-6).<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 161<br />
of 246
Figura 4.3-4: Zonarea teritoriului Romaniei functie <strong>de</strong> potentialul producerii alunecarilor <strong>de</strong> teren<br />
4.3.3 Centrul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora<br />
4.3.3.1 Surse <strong>de</strong> poluare a solului si subsolului in perioada <strong>de</strong> constructie<br />
Lucrarile <strong>de</strong> amenajare a obiectivului se vor <strong>de</strong>sfasura in interiorul perimetrului <strong>de</strong>semnat<br />
pentru realizarea investitiei propuse.<br />
Pentru perioada <strong>de</strong> constructie, sursele potentiale <strong>de</strong> poluare a solului sunt:<br />
<strong>de</strong>pozitarea necontro<strong>la</strong>ta pe sol a unor materiale, <strong>de</strong>seuri, amba<strong>la</strong>je care ar putea<br />
afecta calitatea acestuia;<br />
<strong>de</strong>punerea pe sol a poluantilor emisi initial in aer <strong>de</strong> uti<strong>la</strong>jele si mijloacele <strong>de</strong> transport<br />
utilizate <strong>la</strong> constructia <strong>de</strong>pozitului;<br />
pier<strong>de</strong>ri acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> uleiuri sau produse petroliere <strong>de</strong> <strong>la</strong> uti<strong>la</strong>jele <strong>de</strong> pe<br />
amp<strong>la</strong>sament;<br />
scurgeri acci<strong>de</strong>ntale ale apelor uzate rezultate din organziarea <strong>de</strong> santier;<br />
Depozitarile temporare a unor materiale <strong>de</strong> constructie pe sol, dupa cum si scurgerile<br />
acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> carburanti/lubrefianti datorate unor <strong>de</strong>fectiuni a uti<strong>la</strong>jelor sau mijloacelor <strong>de</strong><br />
transport, vor trebui sa fie urmate <strong>de</strong> igienizarea corespunzatoare a perimetrelor poluate.<br />
In faza <strong>de</strong> constructie calitatea solurilor va fi afectata prin urmatoarele actiuni:<br />
Decopertarea solului<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 162<br />
of 246
In perioada <strong>de</strong> constructie propriu-zisa activitatile <strong>de</strong> <strong>de</strong>copertare a solului sunt o sursa<br />
principa<strong>la</strong> <strong>de</strong> afectare a calitatii solului.<br />
Noua folosinta impune <strong>de</strong>copertarea terenului, actiune care va genera forme <strong>de</strong> impact direct<br />
<strong>asupra</strong> solului, biodiversitatii zonei, apei subterane, calitatii aerului si peisajului.<br />
Decopertarea se va efectua prin in<strong>de</strong>partarea solului fertil si <strong>de</strong>punerea lui in afara zonei <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozitare si realizarea unei sapaturi cu eliminarea pamantului <strong>de</strong> <strong>de</strong><strong>asupra</strong> stratului <strong>de</strong> argi<strong>la</strong><br />
care va fi prelucrat pentru imbunatatirea barierei geologice naturale existente pe amp<strong>la</strong>sament.<br />
Aceste activitati vor <strong>de</strong>termina:<br />
modificari in calitatea pamantului (rocilor) extras prin <strong>de</strong>ranjarea stratificatiei naturale<br />
si compactare (efect direct si ireversibil);<br />
modificari in calitarea solului <strong>de</strong>pozitat care, in functie <strong>de</strong> perioada <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare, isi<br />
va pier<strong>de</strong> total sau partial fertilitatea prin mineralizare si prin disparitia microflorei din<br />
sol (posibil impact indirect si <strong>de</strong>finitiv);<br />
modificarea calitatii solurilor din zonele ne<strong>de</strong>copertate ca urmare a circu<strong>la</strong>tiei uti<strong>la</strong>jelor<br />
<strong>de</strong> constructie si a realizarii <strong>de</strong> drumuri tehnologice (impact direct si partial reversibil).<br />
4.3.3.2 Surse <strong>de</strong> poluare a solului si subsolului in perioada <strong>de</strong> exploatare<br />
Surse potentiale <strong>de</strong> poluare<br />
a) Insta<strong>la</strong>tiile din zona tehnica<br />
Zona tehnica a amp<strong>la</strong>samentului este astfel proiectata incat toate activitatile sa se <strong>de</strong>sfasoare<br />
fie in spatii inchise cu pardosea<strong>la</strong> impermeabi<strong>la</strong>, fie pe p<strong>la</strong>tforme <strong>de</strong>schise, betonate. Sunt<br />
prevazute inclusiv spatii <strong>de</strong>stinate parcarii sau manevrarii autovehiculelor. In acest fel,<br />
posibilitatea poluarii solului sau a subsolului prin activitatile tehnologice <strong>de</strong>ru<strong>la</strong>te pe<br />
amp<strong>la</strong>sament, este diminuata <strong>la</strong> maxim.<br />
b) Insta<strong>la</strong>tiile <strong>de</strong> canalizare<br />
Sistemul <strong>de</strong> canalizare proiectat este <strong>de</strong> tip divizor, existand retele distincte pentru apele uzate<br />
menajere, tehnologice si pluviale.<br />
Insta<strong>la</strong>tiile <strong>de</strong> canalizare pot constitui sursa <strong>de</strong> poluare pentru subsol, in situatia aparitiei unor<br />
fisuri ale peretilor conductelor sau caminelor <strong>de</strong> vizitare, prin infiltratii sau scurgeri ale apelor<br />
uzate, respectiv meteorice, in apele freatice.<br />
c) Sistemul <strong>de</strong> colectare si tratare levigat<br />
Statia <strong>de</strong> epurare si bazinul colector pentru levigat pot constitui surse <strong>de</strong> poluare a solului si a<br />
subsolului, in situatia aparitiei unor fisuri sau crapaturi in pereti, avand in ve<strong>de</strong>re faptul ca<br />
lichi<strong>de</strong>le pe care le contin sunt ape uzate, respectiv levigat.<br />
d) Zona <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 163<br />
of 246
Celulele <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare sunt astfel proiectate incat straturile <strong>de</strong> impermeabilizare <strong>de</strong> <strong>la</strong> baza<br />
<strong>de</strong>pozitului, sa asigure pe termen lung etanseitatea necesara prevenirii in totalitate a<br />
scurgerilor <strong>de</strong> levigat in sol si subsol.<br />
Sunt respectate cerintele constructive prevazute <strong>de</strong> Anexa <strong>la</strong> Ordinul ministrului <strong>mediului</strong> si<br />
gospodaririi apelor nr. 757/2004, pentru aprobarea Normativului tehnic privind <strong>de</strong>pozitarea<br />
<strong>de</strong>seurilor, in ceea ce priveste constructia <strong>de</strong>pozitului.<br />
Realizarea investitiei in stricta conformitate cu preve<strong>de</strong>rile proiectului, ar trebui sa asigure<br />
prevenirea in totalitate a poluarii solului si subsolului prin infiltratii <strong>de</strong> levigat.<br />
Celulele <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare pot fi surse <strong>de</strong> poluare a solului si subsolului, in cazul aparitiei unor<br />
fisuri in straturile <strong>de</strong> impermeabilizare, prin infiltratii <strong>de</strong> levigat.<br />
4.3.3.3 Prognozarea <strong>impactului</strong><br />
Solul <strong>de</strong>copertat<br />
<strong>Studiul</strong> <strong>de</strong> fezabilitate preve<strong>de</strong> ca lucrarile <strong>de</strong> <strong>de</strong>copertare sa fie realizate astfel incat solul fertil<br />
<strong>de</strong> <strong>la</strong> suprafata sa fie <strong>de</strong>pozitat separat <strong>de</strong> argi<strong>la</strong>, acesta fiind necesar <strong>la</strong> copertarea exterioara<br />
a digurilor <strong>de</strong> protectie si a stratului superior <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re a <strong>de</strong>pozitului neconform.<br />
Solul fertil va fi <strong>de</strong>pozitat intr-o zona conditionata <strong>de</strong> asigurarea unui optim <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitare si<br />
utilizare ulterioara. In conditiile respectarii termenilor tehnici stabiliti prin proiect, apreciem ca<br />
operatiunile <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> constructia celulelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare, cu un impact fizic (mecanic)<br />
major <strong>asupra</strong> solului si subsolului, nu vor avea totusi o influenta negativa <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong>,<br />
<strong>de</strong>cat local.<br />
Compactarea, tasarea, amestecarea straturilor <strong>de</strong> sol<br />
Proiectul investitiei evaluate, preve<strong>de</strong> lucrari <strong>de</strong> compactare si tasare a solului, in etapa <strong>de</strong><br />
construire a celulelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare, in timpul exploatarii, cat si <strong>la</strong> inchi<strong>de</strong>rea lor. Din<br />
perspectiva evaluarii <strong>impactului</strong> insa, aceste manopere nu pot fi apreciate negativ intrucat ele<br />
sunt circumscrise tocmai proceselor <strong>de</strong> prevenire a poluarii <strong>mediului</strong> in constructia <strong>de</strong>pozitelor<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri.<br />
Proiectul preve<strong>de</strong> lucrari <strong>de</strong> compactare si tasare a solului, insa, aceste lucrari sunt <strong>de</strong>stinate<br />
protectiei <strong>mediului</strong> prin construirea unui <strong>de</strong>pozit <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri conform.<br />
Impactul <strong>asupra</strong> retelei hidrologice<br />
Constructia si exploatarea <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri menajere, <strong>de</strong>si va <strong>de</strong>zvolta activitati limitrofe<br />
retelei hidrologice, cum ar fi fundarea celulelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare, a bazinelor statiilor <strong>de</strong> epurare,<br />
sau chiar penetrante, prin forarea putului pentru alimentarea cu apa, nu va avea impact<br />
semnificativ <strong>asupra</strong> acesteia.<br />
Impactul transfrontiera<br />
Luand in consi<strong>de</strong>rare distantele <strong>la</strong> care se af<strong>la</strong> obiectivele fata <strong>de</strong> frontiera, nu va exista un<br />
impact transfrontiera pentru acest factor <strong>de</strong> mediu.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 164<br />
of 246
4.3.3.4 Masuri <strong>de</strong> diminuare a <strong>impactului</strong><br />
In perioada <strong>de</strong> constructie<br />
respectarea cu rigurozitate a preve<strong>de</strong>rilor proiectului privind <strong>de</strong>pozitarea si refolosirea<br />
in totalitate a solului vegetal rezultat prin <strong>de</strong>copertarile necesare realizarii celulelor <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozitare, a constructiilor, insta<strong>la</strong>tiilor, p<strong>la</strong>tformelor si cailor <strong>de</strong> acces din zona tehnica;<br />
scoaterea imediata din uz a autovehiculelor sau agregatelor care prezinta scurgeri <strong>de</strong><br />
carburanti sau lubrefianti;<br />
<strong>la</strong> p<strong>la</strong>nificarea lucrarilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>copertare, sa fie avute in ve<strong>de</strong>re prognozele meteo pe<br />
termen lung, iar <strong>la</strong> executarea lor, prognozele pe termen scurt, astfel incat sa fie evitate<br />
perioa<strong>de</strong>le ploioase, respectiv zilele cu ploi torentiale.<br />
In perioada <strong>de</strong> exploatare<br />
verificarea periodica a insta<strong>la</strong>tiilor <strong>de</strong> canalizare, pentru <strong>de</strong>pistarea operativa a<br />
eventualelor fisuri/crapaturi;<br />
verificarea periodica a bazinelor statiilor <strong>de</strong> epurare, a bazinului colector pentru levigat<br />
si a bazinului <strong>de</strong>cantor <strong>de</strong> <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> spa<strong>la</strong>re a autovehiculelor, pentru <strong>de</strong>pistarea<br />
operativa a eventualelor fisuri/sparturi ale peretilor;<br />
respectarea intocmai a preve<strong>de</strong>rilor programului <strong>de</strong> monitorizare a <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri.<br />
levigatul format <strong>la</strong> baza <strong>de</strong>pozitului va fi colectat si directionat catre statia <strong>de</strong> epurare;<br />
verificarea tehnica a uti<strong>la</strong>jelor pentru prevenirea scurgerilor <strong>de</strong> carburanti si lubrifianti;<br />
executarea reparatiilor si schimbului <strong>de</strong> ulei in zona atelierului <strong>de</strong> reparatii existent pe<br />
p<strong>la</strong>tforma betonata;<br />
se va supraveghea traseul <strong>de</strong> acces <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozit pentru a se evita riscul <strong>de</strong> <strong>de</strong>scarcare<br />
necontro<strong>la</strong>ta a <strong>de</strong>seurilor in alte zone <strong>de</strong>cat cele amenajate<br />
In perioada post-inchi<strong>de</strong>re<br />
respectarea cu strictete a preve<strong>de</strong>rilor programului <strong>de</strong> monitorizare post-inchi<strong>de</strong>re a<br />
<strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri.<br />
Sursele <strong>de</strong> poluare a subsolului sunt i<strong>de</strong>ntice cu cele corespunzatoare apelor subterane.<br />
Datorita masurilor luate prin proiect se apreciaza ca nu va exista impact <strong>asupra</strong> resurselor<br />
subsolului.<br />
4.3.4 Statia <strong>de</strong> transfer Baltati si statia <strong>de</strong> transfer si sortare Ruginoasa<br />
4.3.4.1 Surse <strong>de</strong> poluare a solului in perioada <strong>de</strong> constructie<br />
Lucrarile <strong>de</strong> amenajare a obiectivului se vor <strong>de</strong>sfasura in interiorul perimetrului <strong>de</strong>semnat pentru<br />
realizarea statiilor.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 165<br />
of 246
O sursa principa<strong>la</strong> <strong>de</strong> afectare a calitatii solului o reprezinta <strong>de</strong>copertarea stratului vegetal, din<br />
zona ce va fi betonata, in faza <strong>de</strong> executie.<br />
Deseurile rezultate in faza <strong>de</strong> executie a proiectului, pot fi: resturi <strong>de</strong> materiale <strong>de</strong> constructii,<br />
materiale izo<strong>la</strong>toare, <strong>de</strong>seuri menajere etc.<br />
Sursele posibile <strong>de</strong> poluare a solului sunt:<br />
<strong>de</strong>pozitarea pe sol a <strong>de</strong>seurilor menajere si cele din constructie;<br />
infiltrarea <strong>de</strong> ape uzate in sol, datorate unor <strong>de</strong>fectiuni <strong>la</strong> sistemul <strong>de</strong> colectare a apelor<br />
uzate rezultate din organizarea <strong>de</strong> santier;<br />
scurgeri acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> uleiuri si produse petroliere <strong>de</strong> <strong>la</strong> uti<strong>la</strong>je.<br />
Depozitarile temporare a unor materiale <strong>de</strong> constructie pe sol, dupa cum si <strong>de</strong>punerile<br />
acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> carburanti/lubrefianti datorate unor <strong>de</strong>fectiuni a uti<strong>la</strong>jelor sau mijloacelor <strong>de</strong><br />
transport, vor trebui sa fie urmate <strong>de</strong> igienizarea corespunzatoare a perimetrelor poluate.<br />
4.3.4.2 Surse <strong>de</strong> poluare a solului si subsolului in perioada <strong>de</strong> exploatare<br />
Surse potentiale <strong>de</strong> poluare<br />
Insta<strong>la</strong>tiile <strong>de</strong> procesare a <strong>de</strong>seurilor<br />
Toate activitaile se vor <strong>de</strong>sfasura fie in spatii inchise cu pardosea<strong>la</strong> impermeabi<strong>la</strong>, fie in spatii<br />
<strong>de</strong>schise cu p<strong>la</strong>tforme betonate. In acest fel, nu exista posibilitatea poluarii solului si subsolului<br />
prin activitatile <strong>de</strong>sfasurate in incinta statiei <strong>de</strong> transfer.<br />
Insta<strong>la</strong>tiile <strong>de</strong> canalizare<br />
Pentru statia <strong>de</strong> transfer Baltati precum si pentru statia <strong>de</strong> transfer si sortare Ruginoasa a fost<br />
prevazut un sistem intern <strong>de</strong> colectare a apelor uzate menajere provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> c<strong>la</strong>direa<br />
administrativa si un sistem separat <strong>de</strong> colectare si preepurare a apelor pluviale.<br />
In consecinta, poate exista riscul poluarii solului si subsolului doar in cazul unor <strong>de</strong>fectiuni <strong>la</strong><br />
sistemul <strong>de</strong> colectare a apelor uzate menajere.<br />
4.3.4.3 Prognozarea <strong>impactului</strong><br />
Decopertare stratului <strong>de</strong> sol<br />
Pentru realizarea obiectivelor proiectate, vor fi necesare operatiuni <strong>de</strong> <strong>de</strong>copertare a solului<br />
vegetal, in zonele <strong>de</strong>stinate construirii halelor, a p<strong>la</strong>tformelor betonate precum si a cailor <strong>de</strong><br />
acces. Solul fertil va fi <strong>de</strong>pozitat pe amp<strong>la</strong>sament si va fi folosit <strong>la</strong> aducerea <strong>la</strong> starea initia<strong>la</strong> a<br />
perimetrelor afectate <strong>de</strong> lucrarile <strong>de</strong> santier, <strong>la</strong> incheierea lucrarilor <strong>de</strong> executie.<br />
In conditiile respectarii termenilor tehnici stabiliti prin proiect, apreciem ca operatiunile<br />
<strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> constructia statiilor, cu un impact fizic (mecanic) <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> important <strong>asupra</strong><br />
solului si subsolului, nu vor avea o influenta negativa <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong>.<br />
Impactul <strong>asupra</strong> componentelor subterane<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 166<br />
of 246
Avand in ve<strong>de</strong>re ca nu se vor executa sapaturi, cum am intalnit in cazul <strong>de</strong>pozitului, si datorita<br />
dimensiunilor constructiei, va exista un impact nesemnificativ.<br />
Impactul <strong>asupra</strong> retelei hidrologice<br />
Constructia si exploatarea statiilor nu preve<strong>de</strong> lucrari sau activitati limitrofe retelei hidrologice.<br />
Alimentarea cu apa pentru Baltati se va face cu o cisterna care va alimenta un bazin <strong>de</strong><br />
alimentare cu apa din incinta, iar pentru Ruginoasa pentru alimentarea cu apa se va construi o<br />
gospodarie <strong>de</strong> apa ce va cuprin<strong>de</strong> o captare <strong>de</strong> adancime cu put forat, cabina foraj, o statie <strong>de</strong><br />
tratare a apei, (pentru eliminarea NH 4 , H 2 S si clorinare apa) un rezervor <strong>de</strong> apa potabi<strong>la</strong> 50 mc<br />
si insta<strong>la</strong>tii hidromecanice. In consecinta, nu se preconizeaza un impact semnificativ <strong>asupra</strong><br />
retelei hidrologice.<br />
Impactul transfrontiera<br />
Luand in consi<strong>de</strong>rare distantele <strong>la</strong> care se af<strong>la</strong> obiectivele fata <strong>de</strong> frontiera, nu va exista un<br />
impact transfrontiera pentru acest factor <strong>de</strong> mediu.<br />
4.3.4.4 Masuri <strong>de</strong> diminuare a <strong>impactului</strong><br />
In perioada <strong>de</strong> constructie<br />
Deseurile menajere din cadrul organizarii <strong>de</strong> santier si <strong>de</strong>seurile rezultate din procesul <strong>de</strong><br />
executie reprezinta o sursa <strong>de</strong> poluare a solului. Se recomanda spatii special amenajate pentru<br />
<strong>de</strong>pozitarea acestora si incheierea unui contract cu operator autorizat <strong>de</strong> preluare si transport al<br />
<strong>de</strong>seurilor, functie <strong>de</strong> natura acestora. Ca o masura genera<strong>la</strong> trebuie evitata <strong>de</strong>pozitarea<br />
necontro<strong>la</strong>ta a <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong> orice natura provenite din diverse activitati tehnologice propuse.<br />
Pentru protectia poluarii solului vor trebui respectate urmatoarele masuri atat in perioada <strong>de</strong><br />
constructie, cat si in cea <strong>de</strong> exploatare:<br />
evitarea <strong>de</strong>punerii pe sol a diferitelor materiale utilizate;<br />
orice material utilizat va fi <strong>de</strong>pozitat in spatii inchise;<br />
mentinerea curateniei pe amp<strong>la</strong>sament;<br />
folosirea oricaror substante toxice in procesul <strong>de</strong> constructie se va face doar dupa<br />
obtinerea aprobarilor necesare, functie <strong>de</strong> caracteristicile acestora, inclusiv masurile <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozitare;<br />
verificarea periodica a uti<strong>la</strong>jelor pentru a evita scurgerile <strong>de</strong> ulei;<br />
organizarea <strong>de</strong> santier va ocupa o suprafata cat mai restransa;<br />
utilizarea toaletelor ecologice pe durata executiei.<br />
In cazul scurgerilor acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> uleiuri sau combustibil pe suprafata solului, se va interveni<br />
imediat prin curatarea zonei afectate si astfel evitarea infiltrarii in stratul <strong>de</strong> sol.<br />
In perioada <strong>de</strong> exploatare<br />
folosirea statiilor doar pentru categoria <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri municipale autorizate si acceptate;<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 167<br />
of 246
utilizarea <strong>de</strong> echipamente si uti<strong>la</strong>je conforme, mo<strong>de</strong>rne si corespunzatoare;<br />
verificarea pozitionarii corecte a containerelor si a sistemelor <strong>de</strong> ancorare ale<br />
containerelor <strong>de</strong> mare capacitate si echipamentului hidraulic <strong>de</strong> compactare;<br />
verificarea periodica a sistemului <strong>de</strong> prin<strong>de</strong>re a echipamentului <strong>de</strong> compactare <strong>la</strong><br />
containerul <strong>de</strong> mare capacitate, in ve<strong>de</strong>rea evitarii scurgerii si imprastierii <strong>de</strong>seurilor;<br />
functionalitatea echipamentului hidraulic;<br />
interzicerea <strong>de</strong>scarcarii oricaror categorii <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri in alta parte <strong>de</strong>cat direct in<br />
containerele prevazute;<br />
utilizarea vehiculelor <strong>de</strong> transport corespunzatoare si verificarea periodica a acestora<br />
pentru a evita posibile scurgeri <strong>de</strong> carburanti pe sol.<br />
4.3.5 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor neconforme<br />
4.3.5.1 Poluarea existenta<br />
Sistemul actual <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare este cel organizat partial. Suprafete intinse sunt neacoperite. Nu<br />
se realizeaza sortarea prea<strong>la</strong>bi<strong>la</strong> a <strong>de</strong>seurilor, acestea fiind <strong>de</strong>puse amestecat, pe <strong>la</strong>nga<br />
<strong>de</strong>seurile menajere fiind <strong>de</strong>pozitate <strong>de</strong>seuri <strong>de</strong> natura vegeta<strong>la</strong>, <strong>de</strong>seuri din <strong>de</strong>mo<strong>la</strong>ri, <strong>de</strong>seuri<br />
textile si <strong>de</strong> material p<strong>la</strong>stic, <strong>de</strong>seuri din amba<strong>la</strong>je, namoluri, <strong>de</strong>seuri <strong>de</strong> cauciuc, diverse <strong>de</strong>seuri<br />
industriale etc.<br />
Aceste date, coroborate cu inexistenta impermeabilizarii stratului <strong>de</strong> baza a <strong>de</strong>pozitelor, a<br />
condus <strong>la</strong> o poluare semnificativa a solului in zonele <strong>de</strong> amp<strong>la</strong>sare a actualelor <strong>de</strong>pozite <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri menajere.<br />
4.3.5.2 Natura poluantilor<br />
Deseurile care au condus <strong>la</strong> nivelul ridicat al poluarii solului sunt reprezentate <strong>de</strong> substante<br />
organice, compusi ai metalelor grele, grasimi si uleiuri, diverse substante anorganice, uleiuri si<br />
baterii auto (acumu<strong>la</strong>toare), alte <strong>de</strong>seuri <strong>de</strong> natura industria<strong>la</strong> etc.<br />
4.3.5.3 Surse <strong>de</strong> poluare a solului in perioada <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re (executie)<br />
Principalii poluanti ai solului, in cazul activitatii <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a <strong>de</strong>seurilor, sunt metalele grele,<br />
sulfati, cloruri, azotati si azotiti rezultati din reactiile <strong>de</strong> <strong>de</strong>scompunere a <strong>de</strong>seurilor.<br />
Sursele posibile <strong>de</strong> poluare a solului sunt:<br />
<strong>de</strong>seurile menajere si cele din constructie <strong>de</strong>pozitate necontro<strong>la</strong>t;<br />
infiltrarea <strong>de</strong> ape uzate in sol, provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> organizarea <strong>de</strong> santier;<br />
scurgeri acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> ulei si produse petroliere provenit <strong>de</strong> <strong>la</strong> uti<strong>la</strong>jele ce se vor af<strong>la</strong><br />
pe amp<strong>la</strong>sament.<br />
Deseurile menajere din cadrul organizarii <strong>de</strong> santier si <strong>de</strong>seurile rezultate din procesul <strong>de</strong><br />
executie reprezinta o sursa <strong>de</strong> poluare a solului. Se recomanda spatii special amenajate pentru<br />
<strong>de</strong>pozitarea acestora si incheierea unui contract cu un operator autorizat <strong>de</strong> preluare si<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 168<br />
of 246
transport a <strong>de</strong>seurilor, functie <strong>de</strong> natura acestora. Ca o masura genera<strong>la</strong> trebuie evitata<br />
<strong>de</strong>pozitarea necontro<strong>la</strong>ta a <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong> orice natura provenite din diverse activitati tehnologice<br />
propuse.<br />
In cazul scurgerilor acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> uleiuri sau combustibil pe suprafata solului, se va interveni<br />
imediat prin curatarea zonei afectate si astfel evitarea infiltrarii in stratul <strong>de</strong> sol.<br />
4.3.5.4 Surse <strong>de</strong> poluare a solului si subsolului in perioada post-inchi<strong>de</strong>re<br />
In perioada post-inchi<strong>de</strong>re nu vor exista surse <strong>de</strong> poluare a solului si subsolului.<br />
4.3.6 Prognozarea <strong>impactului</strong><br />
Din perspectiva modului <strong>de</strong> utilizare a solului si subsolului, proiectul evaluat are particu<strong>la</strong>ritatea<br />
<strong>de</strong> a opera repere interferente, uneori inseparabile, nivelelor sol – subsol. Din acest motiv,<br />
impactul potential <strong>asupra</strong> acestor doua componente distincte ale <strong>mediului</strong>, precum si masurile<br />
<strong>de</strong> reducere a acestuia, vor fi analizate impreuna.<br />
Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor neconforme<br />
Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor neconforme conform proiectului propus, va avea un impact pozitiv<br />
foarte puternic <strong>asupra</strong> factorilor <strong>de</strong> mediu sol-subsol, in principal, prin reducerea consi<strong>de</strong>rabi<strong>la</strong><br />
a procesului actual <strong>de</strong> poluare. Acest lucru va fi posibil ca urmare a extragerii gazelor <strong>de</strong><br />
fermentare din corpul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri si prin reducerea producerii <strong>de</strong> levigat, prin stoparea<br />
patrun<strong>de</strong>rii apelor pluviale in corpul <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri.<br />
Factori favorizanti pentru aparitia eroziunilor<br />
In perioada executarii lucrarilor <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re, manipu<strong>la</strong>rea unor cantitati mari <strong>de</strong> argi<strong>la</strong> si sol<br />
vegetal, pentru constituirea straturilor <strong>de</strong> impermeabilizare si <strong>de</strong> acoperire, poate constitui un<br />
factor favorizant pentru aparitia eroziunilor, dar numai in asociere cu ca<strong>de</strong>rea unor ploi<br />
abun<strong>de</strong>nte.<br />
Compactarea, tasarea, amestecarea straturilor <strong>de</strong> sol<br />
Proiectul investitiei evaluate, preve<strong>de</strong> lucrari <strong>de</strong> compactare si tasare a solului, in etapa <strong>de</strong><br />
inchi<strong>de</strong>re a <strong>de</strong>pozitelor neconforme. Din perspectiva evaluarii <strong>impactului</strong> insa, aceste<br />
manopere nu pot fi apreciate negativ intrucat ele se circumscriu tocmai proceselor <strong>de</strong><br />
prevenire a poluarii <strong>mediului</strong> in constructia si inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri.<br />
Impactul <strong>asupra</strong> componentelor subterane<br />
In ceea ce priveste impactul <strong>asupra</strong> componentelor subterane, se preconizeaza un impact<br />
pozitiv prin reducerea substantia<strong>la</strong> a cantitatii <strong>de</strong> levigat.<br />
Impactul <strong>asupra</strong> retelei hidrologice<br />
Se preve<strong>de</strong> ca nivelul <strong>de</strong> poluare al retelei hidrologice datorat functionarii <strong>de</strong>pozitului, sa scada<br />
semnificativ ca urmare a sca<strong>de</strong>rii nivelului <strong>de</strong> levigat, pe o perioada mai in<strong>de</strong>lungata.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 169<br />
of 246
4.3.6.1 Masuri <strong>de</strong> diminuare a <strong>impactului</strong><br />
Pentru protectia poluarii solului vor trebui respectate urmatoarele masuri in perioada <strong>de</strong><br />
constructie:<br />
evitarea <strong>de</strong>punerii pe sol a diferitelor materiale utilizate;<br />
orice material utilizat va fi <strong>de</strong>pozitat in spatii inchise;<br />
mentinerea curateniei pe amp<strong>la</strong>sament;<br />
verificarea periodica a uti<strong>la</strong>jelor pentru a evita scurgerile <strong>de</strong> ulei;<br />
organizarea <strong>de</strong> santier va ocupa o suprafata cat mai restransa;<br />
utilizarea toaletelor ecologice pe durata executiei.<br />
Dupa inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului apa pluvia<strong>la</strong> nu se va mai infiltra in corpul <strong>de</strong>pozitului, asftel ca<br />
substantele poluante rezultate din <strong>de</strong>scompunerea <strong>de</strong>seurilor nu vor mai fi antrenate <strong>de</strong> apa<br />
pluvia<strong>la</strong> si infiltrate in masa solului.<br />
Deseurile imprastiate in afara amp<strong>la</strong>samentului vor fi adunate, amp<strong>la</strong>samentul din jurul<br />
<strong>de</strong>pozitului va fi curatat, in<strong>de</strong>partandu-se astfel pericolul <strong>de</strong> poluare in jurul <strong>de</strong>pozitului.<br />
4.4 Biodiversitatea<br />
4.4.1 Biodiversitatea in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
4.4.1.1 Vegetatia<br />
Diversitatea conditiilor pedo-climatice si oro-hidrografice ale ju<strong>de</strong>tului Iasi, au <strong>de</strong>terminat<br />
insta<strong>la</strong>rea unei vegetatii foarte variate, cu elemente floristice bogate si <strong>de</strong> origini diferite, ca<br />
urmare a interferentei pe acest teritoriu a provinciei central europene est-carpatice cu provincia<br />
ponto-sarmatica.<br />
Zona forestiera este caracteristica sectoarelor inalte <strong>de</strong> podis din vest si sud, fiind reprezentata<br />
prin paduri <strong>de</strong> foioase, ce apartin etajului stejarului si gorunului, iar in partile cele mai inalte,<br />
limitei inferioare a fagului.<br />
Padurile <strong>de</strong> fag (Fagus silvatica, F. taurica), pure sau in amestec, se intalnesc in nord - vestul<br />
ju<strong>de</strong>tului in Dealul Mare - Hir<strong>la</strong>u, <strong>de</strong>alurile Motcai si in sud, pe p<strong>la</strong>tourile Poieni - Birnova, Cheia<br />
Domnitei, Ipatele, Tansa.<br />
Dintre arbusti sunt prezenti: alunul, voniceriul, darmozul, clocotisul, cornul, sangerul, socul, s.a.,<br />
iar din flora ierboasa fac parte: firuta <strong>de</strong> padure, aliorul <strong>de</strong> padure, toporasul <strong>de</strong> padure, obsiga<br />
<strong>de</strong> padure, <strong>la</strong>cramioara, sangele voinicului, susai <strong>de</strong> padure etc.<br />
Etajul gorun-stejar are o <strong>de</strong>zvoltare mai mare, ocupand in general suprafetele cu altitudini <strong>de</strong><br />
peste 200 - 300 m. Cele doua specii <strong>de</strong> baza sunt asociate frecvent cu carpenul, teiul, jugastrul,<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 170<br />
of 246
frasinul, artarul, ulmul <strong>de</strong> camp, ciresul, marul paduret,parul paduret, uneori teiul argintiu, teiul<br />
cu frunza <strong>la</strong>ta.<br />
Zona <strong>de</strong> silvostepa este caracteristica Campiei Colinare, dar se intalneste si in sectoarele mai<br />
joase ale podisului din sud (<strong>de</strong>alurile Prutului si <strong>de</strong>presiunea Negresti), un<strong>de</strong> climatul este <strong>de</strong> un<br />
continentalism mai accentuat, iar solurile sunt cernoziomice sau cenusii.<br />
Vegetatia natura<strong>la</strong> a silvostepei este reprezentata prin palcuri <strong>de</strong> padure (sleauri) si pajisti,<br />
puternic transformate si modificate antropic.<br />
Padurile silvostepei sunt formate din sleauri <strong>de</strong> gorun si stejar, a<strong>la</strong>turi <strong>de</strong> care se intalnesc:<br />
carpenul, teiul, artarul, jugastrul, ulmul, ciresul, si, mai rar, stejarul brumariu, mojdreanul,<br />
carpinita, teiul pucios, artarul tatarasc. Stratul <strong>de</strong> arbusti, <strong>de</strong>zvoltat mai ales <strong>la</strong> periferia padurilor<br />
este constituit din aceleasi esente ca in cazul padurilor <strong>de</strong> stejar si gorun ale zonei forestiere, <strong>la</strong><br />
care se adauga: voniceriul pitic, migdalul pitic, caragana, ciresul pitic, scumpia, verigariul .<br />
Pajistile silvostepei sunt formate din asociatii <strong>de</strong> paius, colilie, firuta cu bulb, barboasa, pin gros,<br />
obsiga, pelinita, <strong>la</strong>ptele cainelui , etc.<br />
Vegetatia specifica luncilor este formata din asociatii <strong>de</strong> pir tarator, iarba campului, firuta <strong>de</strong><br />
camp, paius, zazanie, coada vulpii etc. Izo<strong>la</strong>t, se intalnesc palcuri <strong>de</strong> padure (zavoaie) formate<br />
mai ales din esente moi: salcie, rachita, plop. In lunca Prutului se mai intalnesc si paduri <strong>de</strong><br />
esente tari: stejar, ulm, frasin.<br />
Vegetatia natura<strong>la</strong> a ju<strong>de</strong>tului a fost intens modificata <strong>de</strong> interventiile antropice. Defrisarile si<br />
<strong>de</strong>stelenirile practicate, uneori fara discernamant, in ve<strong>de</strong>rea extin<strong>de</strong>rii culturilor agricole, au<br />
diminuat suprafetele ocupate <strong>de</strong> paduri si pajisti.<br />
Aceste actiuni au <strong>de</strong>c<strong>la</strong>nsat reactii negative <strong>asupra</strong> celor<strong>la</strong>lte componente naturale: cresterea<br />
gradului <strong>de</strong> continentalism, reducerea <strong>de</strong>bitelor apelor subterane si <strong>de</strong> suprafata, cresterea<br />
torentialitatii si a eroziunii, <strong>de</strong>c<strong>la</strong>nsarea <strong>de</strong> alunecari <strong>de</strong> teren, etc.<br />
4.4.1.2 Fauna<br />
Fauna padurilor, intalnita in masivele forestiere din vest si sud, este reprezentata prin<br />
urmatoarele grupe si specii:<br />
a) Mamiferele frecvent intalnite sunt: caprioara, mistretul, cerbul carpatin, lupul, vulpea,<br />
iepurele, pisica salbatica, veverita, j<strong>de</strong>rul, nevastuica, pirsul, viezurele, dihorul, soarecele<br />
scurmator, soarecele <strong>de</strong> padure .<br />
b) Pasarile sunt foarte numeroase, dintre cele mai caracteristice fiind: ghionoaia, ciocanitoarea<br />
mare, ciocanitoarea <strong>de</strong> stejar, ciuful <strong>de</strong> padure, huhurezul mic, cucuveaua, buha, sorecarul<br />
comun, gaia rosie, gaia neagra. Foarte commune sunt: pitigoiul, cinteza, sticletele, caneparul,<br />
botgrosul, mier<strong>la</strong>, ciocarlia <strong>de</strong> padure, sfranciocul etc<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 171<br />
of 246
c) Reptilele din zona forestiera au in general specii putine: vipera, sarpele <strong>de</strong> padure, sarpele <strong>de</strong><br />
alun, iar in poieni, sopar<strong>la</strong> .<br />
d) Amfibiile sunt reprezentate <strong>de</strong>: broasca <strong>de</strong> padure, broasca raioasa bruna, brotacelul,<br />
broasca rosie <strong>de</strong> padure, tritonul, buhai <strong>de</strong> balta.<br />
Fauna silvostepei si stepei este mai saraca, fiind mult diminuata in urma expansiunii<br />
activitatilor umane.<br />
a) Mamiferele cele mai reprezentative sunt din grupul rozatoarelor: popandaul, catelul<br />
pamantului, soarecele <strong>de</strong> stepa, soarecele <strong>de</strong> camp, sobo<strong>la</strong>nul <strong>de</strong> camp, harciogul, iepurele,<br />
iepurasul <strong>de</strong> vizuina, ultimul colonizat in 1905 <strong>la</strong> Cristesti <strong>la</strong>nga Iasi, <strong>de</strong> un<strong>de</strong> s-a raspandit<br />
repe<strong>de</strong> in jur. Mai pot fi mentionate <strong>de</strong> asemenea, dihorul, nevastuica, bursucul (sau viezurele),<br />
vulpea, iar uneori, in apropierea zonelor forestiere, caprioara, mistretul si chiar lupul.<br />
b) Pasarile caracteristice silvostepei si stepei sunt: prepelita, potarnichea, ciocarlia, fisa <strong>de</strong><br />
camp, presura, sticletele, cinteza, graurul, turturica, gugustiucul, pupaza, cucul, caneparul,<br />
porumbelul, maracinarul, vrabia, randunica, <strong>la</strong>stunul, cioara. In padurile <strong>de</strong> silvostepa <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
Aroneanu si Cornesti a fost colonizat fazanul . Dintre pasarile rapitoare mentionam sorecarul<br />
comun, gaia.<br />
c) Amfibienii sunt legati <strong>de</strong> un mediu acvatic sau mai umed si umbrit, mai reprezentative fiind:<br />
broastele, buhaiul <strong>de</strong> balta.<br />
Fauna acvatica are o distributie sub forma <strong>de</strong> areale reduse, legate <strong>de</strong> apele stagnante sau<br />
curgatoare.<br />
Dintre mamiferele mai comune mentionam sobo<strong>la</strong>nul <strong>de</strong> apa si chitcanul, iar cu mod <strong>de</strong> viata<br />
strict acvatic si <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> rar, vidra.<br />
Pasarile sunt numeroase si variate, multe prezentand interes cinegetic. Dintre cele mai<br />
frecvente mentionam: rata mare, rata mica, rata caraitoare, rata sulitar, rata rosie, gasca <strong>de</strong><br />
vara, garlita mare, garlita mica .<br />
Fauna piscico<strong>la</strong> este <strong>de</strong> asemenea bogata si variata atat in <strong>la</strong>curi, cat si in apele curgatoare<br />
(mai ales in cele mari, Prut si Siret), speciile mai importante fiind: crapul, sa<strong>la</strong>ul, somnul, stiuca,<br />
p<strong>la</strong>tica, mreana, cleanul, scobarul, obletul, bibanul. Recent, in iazuri si acumu<strong>la</strong>ri au fost<br />
introdusi crapi chinezesti care s-au adaptat bine si cu rezultate promitatoare.<br />
4.4.1.3 Tipuri <strong>de</strong> habitate<br />
Habitate naturale <strong>de</strong> interes national<br />
La nivelul ju<strong>de</strong>tului Iasi sunt inventariate un numar <strong>de</strong> 44 <strong>de</strong> habitate naturale <strong>de</strong> interes<br />
national.<br />
Habitate naturale <strong>de</strong> interes comunitar<br />
Page 172<br />
of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Pe teritoriul ju<strong>de</strong>tului Iasi sunt <strong>de</strong>c<strong>la</strong>rate un numar <strong>de</strong> 22 <strong>de</strong> situri Natura 2000 – 18 <strong>de</strong> tip SCI si<br />
4 <strong>de</strong> tip SPA. In formu<strong>la</strong>rele standard ale siturilor <strong>de</strong>c<strong>la</strong>rate sunt inscrise 14 tipuri <strong>de</strong> habitate <strong>de</strong><br />
importanta comunitara europeana – 4 tipuri <strong>de</strong> habitate <strong>de</strong> ape dulci, 6 tipuri <strong>de</strong> habitate <strong>de</strong><br />
pajisti si tufarisuri si 4 tipuri <strong>de</strong> habitate <strong>de</strong> padure, dupa cum urmeaza:<br />
Tabel 4.4-1: Tipuri <strong>de</strong> habitate si starea <strong>de</strong> conservare in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Nr.<br />
crt<br />
Denumire categorie <strong>de</strong><br />
habitat<br />
Numar tipuri<br />
habitate<br />
Starea <strong>de</strong> conservare<br />
Favorabi<strong>la</strong><br />
Nefavorabi<strong>la</strong><br />
Suprafata<br />
(ha)<br />
1 Habitate <strong>de</strong> ape dulci 4 4 - 24.973<br />
2<br />
3<br />
4<br />
Habitate <strong>de</strong> pajisti si<br />
tufarisuri<br />
Habitate <strong>de</strong> turbarii si<br />
m<strong>la</strong>stini<br />
Habitate <strong>de</strong> stancarii si<br />
pesteri<br />
6 6 - 8.530<br />
0 0 - 0<br />
0 0 - 0<br />
5 Habitate <strong>de</strong> padure 4 4 - 11.905<br />
TOTAL 14 14 0 45.410<br />
4.4.2 Arii naturale protejate<br />
Pentru protectia si conservarea biodiversitatii in esantioane reprezentative <strong>de</strong> habitate precum<br />
si pentru protectia si conservarea speciilor strict protejate prin lege, pe teritoriul ju<strong>de</strong>tului Iasi<br />
sunt <strong>de</strong>c<strong>la</strong>rate:<br />
27 <strong>de</strong> rezervatii - 24 rezervatii naturale si 3 rezervatii stiintifice – insumand o suprafata<br />
tota<strong>la</strong> <strong>de</strong> 5330,59 ha (aproape 1% din suprafata ju<strong>de</strong>tului);<br />
22 <strong>de</strong> situri Natura 2000, cu o suprafata tota<strong>la</strong> <strong>de</strong> cca. 70 000 ha (aproximativ 13% din<br />
suprafata ju<strong>de</strong>tului):<br />
‣ 18 situri <strong>de</strong> tip SCI – Situri <strong>de</strong> Importanta Comunitara, <strong>de</strong>c<strong>la</strong>rate pentru conservarea<br />
habitatelor <strong>de</strong> importanta comunitara si a speciilor <strong>de</strong> importanta comunitara, altele<br />
<strong>de</strong>cat pasari;<br />
‣ 4 <strong>de</strong> tip SPA – Arii <strong>de</strong> Protectie Specia<strong>la</strong> Avifaunistica, <strong>de</strong>c<strong>la</strong>rate pentru conservarea<br />
speciilor <strong>de</strong> pasari <strong>de</strong> importanta comunitara.<br />
Tabelul <strong>de</strong> mai jos prezinta SPA - <strong>de</strong>c<strong>la</strong>rate prin H.G. 1284/2007 privind <strong>de</strong>c<strong>la</strong>rarea ariilor <strong>de</strong><br />
protectie specia<strong>la</strong> avifaunistica ca parte integranta a retelei ecologice europene Natura 2000 in<br />
Romania – in ju<strong>de</strong>tul Iasi.<br />
Tabel 4.4-2: SPA in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Nr.crt. Denumire Localizare Suprafata Suprafata Suprafata<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 173<br />
of 246
Tota<strong>la</strong><br />
Pe teritorul<br />
ju<strong>de</strong>tului<br />
suprapusa pe<br />
supr. ANP<br />
(%)<br />
ocupata din<br />
supr.ju<strong>de</strong>tului<br />
(%)<br />
1.<br />
Elesteele Jijiei<br />
si Miletinului<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi –<br />
comunele: Andrieseni,<br />
Coarnele Caprei,<br />
Focuri, Gropnita,<br />
Movileni, Sipote,<br />
Tiganasi , Popricani,<br />
Probota, Trifesti,<br />
Victoria si V<strong>la</strong><strong>de</strong>ni.<br />
19.425 19.425 0,0355 3,5472<br />
2.<br />
Lunca Siretului<br />
Mijlociu<br />
Ju<strong>de</strong>tele Iasi, Neamt<br />
si<br />
Bacau; in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
–<br />
comunele: Stolniceni-<br />
Prajescu, Mogosesti<br />
Siret, A.I. Cuza,<br />
Ha<strong>la</strong>ucesti, Mircesti,<br />
Rachiteni si Butea.<br />
10.455,4 3272,5 0 0,5976<br />
3.<br />
Padurea<br />
Barnova<br />
Ju<strong>de</strong>tele Iasi si Vaslui;<br />
ju<strong>de</strong>tul Iasi –<br />
comunele: Barnova,<br />
Ciurea, Comarna,<br />
Dobrovat, Grajduri,<br />
Schitu Duca si<br />
Tomesti<br />
12.886,7 12.757,8 0,8396 2,3297<br />
4.<br />
Padurea<br />
Miclesti<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi –<br />
comunele: Ciortesti si<br />
Dolhesti.<br />
8473,5 5389 0 0,9841<br />
Total 226.340,6 40844,3 0,8751 7,4586<br />
Urmatorul tablel prezinta SCI - <strong>de</strong>c<strong>la</strong>rate prin Ordin MMDD 1964/2007 privind <strong>de</strong>c<strong>la</strong>rarea<br />
siturilor <strong>de</strong> importanta comunitara ca parte integranta a retelei ecologice europene Natura 2000<br />
in Romania – in ju<strong>de</strong>tul Iasi.<br />
Tabel 4.4-3: SCI in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Nr.crt. Denumire Localizare<br />
Tota<strong>la</strong><br />
Suprafata<br />
Pe teritorul<br />
ju<strong>de</strong>tului<br />
Suprafata<br />
suprapusa pe<br />
supr. ANP<br />
Suprafata<br />
ocupata din<br />
supr.ju<strong>de</strong>tului<br />
Page 174<br />
of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
(%) (%)<br />
1.<br />
Dealul lui<br />
Dumnezeu<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi –<br />
comunele:<br />
Letcani, Movileni,<br />
Rediu,Romanesti.<br />
570 570 0 0,1040<br />
2.<br />
Fanatele<br />
Barca<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi –<br />
comunele: Voinesti,<br />
Mogosesti-Iasi<br />
159 159 0 0,0291<br />
3.<br />
Fagetul<br />
Humosu<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi – comuna<br />
Deleni<br />
80 80 91,6 0,0146<br />
4.<br />
Lunca<br />
Mircesti<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi – comuna<br />
Mircesti<br />
28 28 92,32 0,0051<br />
5.<br />
Padurea<br />
Barnova-<br />
Repe<strong>de</strong>a<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi –<br />
comunele:<br />
Barnova, Ciurea,<br />
Comarna, Dobrovat,<br />
Grajduri, Schitu Duca<br />
12426 12426 0,8651 2,2691<br />
6.<br />
Padurea<br />
Frumusica<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi – comuna<br />
Madarjac<br />
114 114 85,3589 0,0208<br />
7.<br />
Padurea<br />
Gheorghitoaia<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi – comuna<br />
Sinesti<br />
244 244 82,9098 0,0445<br />
8.<br />
Padurea<br />
Homita<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi –<br />
comunele<br />
Cristesti, Motca<br />
51 51 0 0,0093<br />
9.<br />
Padurea<br />
Icuseni<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi – comuna<br />
Go<strong>la</strong>iest<br />
11 11 100 0,0020<br />
10.<br />
Padurea<br />
Me<strong>de</strong>leni<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi – comuna<br />
Go<strong>la</strong>iesti, Victoria<br />
128 128 95,3125 0,0233<br />
11.<br />
Padurea<br />
Roscani<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi – comuna<br />
Roscani<br />
67 67 52,2388 0,0122<br />
12.<br />
Padurea si<br />
pajistile <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
Marzesti - Iasi<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi –<br />
comunele<br />
Rediu, Popricani.<br />
232 232 0 0,0407<br />
Page 175<br />
of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
13.<br />
Padurea<br />
Tatarusi<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi –<br />
comunele<br />
Tatarusi, Cristesti<br />
48 48 100 0,0087<br />
14.<br />
Padurea<br />
Uricani<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi – comuna<br />
Miros<strong>la</strong>va<br />
113 113 60,1769 0,0206<br />
15.<br />
Raul Prut<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi –<br />
comunele<br />
Bivo<strong>la</strong>ri, Trifesti,<br />
Probota,<br />
Victoria, Go<strong>la</strong>iesti,<br />
Ungheni, Tutora,<br />
Prisacani, Grozesti,<br />
Gorban<br />
12506 5002 86,2854 0,9134<br />
16.<br />
Saraturile din<br />
valea Ilenei<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi – comuna<br />
Dumesti, Letcani,<br />
Romanesti<br />
158,9 158,9 3,7 0,0290<br />
17.<br />
Saraturile Jijia<br />
Inferioara<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi –<br />
comunele:<br />
Andrieseni, Coarnele<br />
Caprei, Focuri,<br />
Gropnita, Movileni,<br />
Sipote, Tiganasi<br />
, Popricani, Probota,<br />
Trifesti, Victoria si<br />
V<strong>la</strong><strong>de</strong>ni.<br />
10976 10976 0,06 2,0043<br />
18.<br />
Valea lui<br />
David<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi – comuna<br />
Miros<strong>la</strong>va<br />
232 223 20,7892 0,0407<br />
TOTAL 38123,9 30134,9 873,2166 5,5936<br />
4.4.3 Centrul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora<br />
4.4.3.1 Amp<strong>la</strong>sarea obiectivului fata <strong>de</strong> siturile Natura 2000<br />
In apropierea amp<strong>la</strong>samentului centrului <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor nu se af<strong>la</strong> situri<br />
din reteaua Natura 2000 sau arii protejate in care sa traiasca si/sau sa se <strong>de</strong>zvolte specii<br />
sau habitate protejate.<br />
Centrul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora se af<strong>la</strong> <strong>la</strong> distanta <strong>de</strong> 1,84 km fata <strong>de</strong> situl ROSCI<br />
0123 Raul Prut, <strong>la</strong> 7,91 km fata <strong>de</strong> situl ROSCI 0135 Padurea Barnova – Repe<strong>de</strong>a si <strong>la</strong> o<br />
distanta <strong>de</strong> 5,64 km fata <strong>de</strong> situl ROSPA 0092 Padurea Barnova.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 176<br />
of 246
Figura 4.4-1: Pozitionarea amp<strong>la</strong>samentului<br />
4.4.3.1.1 Impactul prognozat<br />
Ca urmare a <strong>de</strong>copertarii, impactul este negativ, <strong>de</strong>oarece se produce distrugerea tota<strong>la</strong> a<br />
vizuinilor <strong>de</strong> mamifere, pasari, reptile, a cuiburilor si adaposturilor pentru insecte (efect direct).<br />
De exemplu vor fi distruse adaposturile subterane ale rozatoarelor cu tot <strong>la</strong>ntul <strong>de</strong> galerii <strong>de</strong><br />
comunicatie dintre ele, iar pasarile care cuibaresc pe sol vor ramane fara cuiburi si va fi afectata<br />
noua generatie. Insectele vor fi cele mai afectate <strong>de</strong>oarece pe <strong>la</strong>nga distrugerea <strong>mediului</strong> lor<br />
natural, sunt distruse <strong>la</strong>rvele si ouale. Datorita faptului ca insectele sunt elemente nutritive<br />
pentru batracieni, reptile si pasari, <strong>de</strong>copertarea inseamna producerea unui efect indirect<br />
negativ <strong>asupra</strong> <strong>la</strong>ntului trofic respectiv.<br />
Se estimeaza ca pana <strong>la</strong> noua echilibrare a biotopului, amenajarea <strong>de</strong>poneului va crea o<br />
perturbare <strong>de</strong> amploare a habitatului pasarilor, rozatoarelor si insectelor.<br />
De asemenea, se va reduce numarul indivizilor din speciile sensibile <strong>la</strong> praf, seceta, zgomot.<br />
Acest din urma efect este temporar si va dura pana <strong>la</strong> inchi<strong>de</strong>rea partia<strong>la</strong> sau tota<strong>la</strong> a<br />
<strong>de</strong>poneului. Dupa inchi<strong>de</strong>re, este posibi<strong>la</strong> revenirea <strong>la</strong> compozitia numerica aproximativ simi<strong>la</strong>ra<br />
situatiei initiale sau chiar imbogatirea ei. De exemplu, ca efect pozitiv este <strong>de</strong> mentionat ca o<br />
data cu cresterea <strong>de</strong>poniei, taluzurile vor fi inierbate si p<strong>la</strong>ntate cu arbusti.<br />
Factorii perturbatori pentru elementele <strong>de</strong> flora si fauna, care pot aparea pe parcursul exploatarii<br />
<strong>de</strong>pozitului sunt:<br />
praful ridicat <strong>de</strong> uti<strong>la</strong>jele si buldozerele af<strong>la</strong>te in miscare care poate afecta:<br />
- caile respiratorii ale oamenilor si animalelor;<br />
- procesul <strong>de</strong> fotosinteza al p<strong>la</strong>ntelor - prin <strong>de</strong>punere pe vegetatia <strong>de</strong> pe terenurile<br />
adiacente <strong>de</strong>poneului;<br />
zgomotul produs <strong>de</strong> aceleasi uti<strong>la</strong>je af<strong>la</strong>te in miscare in<strong>de</strong>parteaza animalele si pasarile;<br />
compactarea solului cu uti<strong>la</strong>jele specifice distruge elementele <strong>de</strong> flora si fauna;<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 177<br />
of 246
caldura <strong>de</strong>gajata <strong>de</strong> fermentarea <strong>de</strong>seurilor atrage, mai ales iarna, insecte si pasari<br />
(pentru hrana si adapost);<br />
prezenta omului si traficul rutier in<strong>de</strong>parteaza animalele si poate genera acci<strong>de</strong>nte;<br />
Se apreciaza ca schimbarile prognozate, nu vor <strong>de</strong>termina efecte cu caracter <strong>de</strong>finitiv <strong>asupra</strong><br />
florei si faunei terestre care sa insemne disparitia tota<strong>la</strong> a unora din speciile existente in zona.<br />
Din cauza transportului cu autogunoiere si a compactarii cu uti<strong>la</strong>je care fac zgomot, multe dintre<br />
speciile <strong>de</strong> pasari si rozatoare locale vor fi inlocuite <strong>de</strong> altele care sunt <strong>de</strong>ja obisnuite cu acest<br />
gen <strong>de</strong> activitate si care se hranesc cu resturi alimentare (ciori, pescarusi, sobo<strong>la</strong>ni, etc.). De<br />
asemenea, ar putea sa apara specii noi (cum ar fi pescarusii).<br />
Componentele gazului <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit au efecte negative <strong>asupra</strong> calitatii aerului si a conditiilor<br />
climatice. In consecinta pot apare efecte indirecte <strong>asupra</strong> biocenozelor. Astfel, compusi<br />
precum SO2 sau NO2, in contact cu apa, creaza un mediu acid care este favorabil aparitiei<br />
ploilor aci<strong>de</strong>. In schimb, generarea <strong>de</strong> CO2 este favorabi<strong>la</strong> procesului <strong>de</strong> fotosinteza.<br />
Probabilitatea <strong>de</strong> producere in zona a unor ploi aci<strong>de</strong> ca efect al <strong>de</strong>poneului ca si probabilitatea<br />
<strong>de</strong> a se <strong>de</strong>pasi valorile recomandate drept concentratii ghid pentru protectia p<strong>la</strong>ntelor si a<br />
culturilor din zona (pentru mentinerea constanta a productiei agricole) este foarte mica.<br />
Metanul (CH4), care este componenta <strong>de</strong> baza a gazului <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit, are afect <strong>de</strong> sera (ca si<br />
CO2 si unele COV-uri). Chiar daca nu sunt toxice pentru speciile <strong>de</strong> p<strong>la</strong>nte si animale aceste<br />
gaze pot, prin sinergism cu alte substante (efect sinergic) sa <strong>de</strong>termine modificari climatice cu<br />
influenta si <strong>asupra</strong> componentelor biocenozelor locale.<br />
La <strong>evaluare</strong>a <strong>impactului</strong> proiectului <strong>asupra</strong> SCI/SPA s-au avut in ve<strong>de</strong>re urmatoarele criterii:<br />
Afectarea integritatatii sitului;<br />
Posibi<strong>la</strong> afectare a speciilor tinta din sit in faza <strong>de</strong> constructie si in faza <strong>de</strong> operare a<br />
proiectului, avand in ve<strong>de</strong>re vulnerabilitatile sitului;<br />
Posibi<strong>la</strong> afectare a parametrilor cantitativi si calitativi ai speciilor tinta, avand in ve<strong>de</strong>re<br />
cerintele ecologice ale speciilor tinta relevante pentru posibilul impact al proiectului si<br />
vulnerabilitatile sitului<br />
Posibile surse <strong>de</strong> afectare a siturilor sunt:<br />
organizarile <strong>de</strong> santier;<br />
executarea lucrarilor;<br />
<strong>de</strong>versari acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> substante;<br />
<strong>de</strong>pozitarea necontro<strong>la</strong>ta a <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong> constructie.<br />
Tinand cont <strong>de</strong> distanta fata <strong>de</strong> situri, si <strong>de</strong> specificul proiectului, activitatile <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare si<br />
tratare mecano-biologica <strong>de</strong>sfasurate nu vor avea un impact <strong>asupra</strong> acestuia.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 178<br />
of 246
In etapa <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re impactul <strong>asupra</strong> biodiversitatii este simi<strong>la</strong>r cu cel din etapa <strong>de</strong> constructie<br />
a noului <strong>de</strong>pozit. Suprafata acoperita va fi recultivata in intregime, activitate care va avea un<br />
impact pozitiv <strong>asupra</strong> biodiversitatii. Odata cu trecerea timpului, pe terenul inierbat pot aparea si<br />
alte specii vegetale care vor constitui biotopul unor noi specii <strong>de</strong> fauna.<br />
In etapa <strong>de</strong> post-monitorizare nu exista activitati cu impact <strong>asupra</strong> factorului <strong>de</strong> mediu<br />
biodiversitate.<br />
4.4.3.1.2 Masuri <strong>de</strong> diminuare a <strong>impactului</strong><br />
P<strong>la</strong>ntarea unei per<strong>de</strong>le vegetale<br />
Pentru evitarea afectarii biotopurilor invecinate noii activitati, s-a prevazut realizarea unei<br />
per<strong>de</strong>le verzi care are printre altele si rol <strong>de</strong> retinere a suspensiilor antrenabile <strong>de</strong> curentii <strong>de</strong><br />
aer. In timp, o data cu cresterea vegetatiei, per<strong>de</strong>aua ver<strong>de</strong> va face legatura dintre biotopurile<br />
ce se vor <strong>de</strong>zvolta in <strong>de</strong>poneu si cele <strong>de</strong>ja existente in exteriorul acestuia.<br />
Per<strong>de</strong>aua ver<strong>de</strong> prevazuta in proiect a fi realizata in jurul amp<strong>la</strong>samentului, va oferi <strong>de</strong><br />
asemenea adapost pentru animalele si pasarile care s-au obisnuit cu zgomotele specifice<br />
activitatii. In timp, aceasta per<strong>de</strong>a ver<strong>de</strong> va fi o mica padurice care poate sa adaposteasca o<br />
fauna specifica.<br />
Printre randurile <strong>de</strong> arbori, se mai pot p<strong>la</strong>nta si arbusti care cresc <strong>la</strong> umbra, astfel incat<br />
per<strong>de</strong>aua sa fie cat mai <strong>de</strong>asa si cat mai eficienta atat in perioada calda cat si in cea rece.<br />
Pentru p<strong>la</strong>ntarea si mai ales intretinerea per<strong>de</strong>lei verzi este necesar sa fie angajat personal <strong>de</strong><br />
specialitate care sa se ocupe <strong>de</strong> optima <strong>de</strong>zvoltare a p<strong>la</strong>ntelor.<br />
Refacerea locurilor <strong>de</strong> adapost, odihna, cuibarit prin rep<strong>la</strong>ntarea <strong>de</strong> arbori si recultivarea cu<br />
p<strong>la</strong>nte ierboase pe terenurile eliberate <strong>de</strong> sarcini tehnologice.<br />
O data cu inchi<strong>de</strong>rea treptata a <strong>de</strong>pozitului si acoperirea sa cu sol fertil, acesta poate constitui<br />
suportul pe care se pot face p<strong>la</strong>ntari <strong>de</strong> arbusti si p<strong>la</strong>nte ierboase; se vor reface astfel locurile <strong>de</strong><br />
adapost, odihna, cuibarit pentru pasari si animale mici.<br />
Activitatile <strong>de</strong> <strong>de</strong>zinsectie si <strong>de</strong>ratizare vor fi contractate cu firme specializate cu acest profil.<br />
Realizarea unei per<strong>de</strong>le verzi in jurul <strong>de</strong>poneului va avea un impact pozitiv <strong>asupra</strong> zonei din<br />
multe puncte <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re si anume:<br />
reduce poluarea cu suspensii si CO2,<br />
ecraneaza zgomotele si vizibilitatea <strong>asupra</strong> <strong>de</strong>poneului,<br />
ofera adapost si surse <strong>de</strong> hrana unor specii <strong>de</strong> pasari, mamifere, insecte, etc.<br />
Aceste efecte pot <strong>de</strong>termina in timp chiar diversificarea biocenozelor zonei.<br />
Prin realizarea proiectului <strong>de</strong> investitii nu se vor efectua <strong>de</strong>frisari si nu se vor produce<br />
modificari ale unor suprafete impadurite, corpuri <strong>de</strong> apa, m<strong>la</strong>stini, zone protejate sau<br />
habitatele unor specii <strong>de</strong> p<strong>la</strong>nte protejate.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 179<br />
of 246
In ve<strong>de</strong>rea reducerii <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> speciilor tinta din situri, vor fi luate urmatoarele masuri:<br />
Amp<strong>la</strong>sarea organizarilor <strong>de</strong> santier se va face in zone cat mai in<strong>de</strong>partate <strong>de</strong> situri si a<br />
coloniilor <strong>de</strong> pasari;<br />
Lucrarile se vor realiza etapizat, conform proiectului, astfel ca impactul generat sa fie cat<br />
mai mic;<br />
Amenajarea corespunzatoare a organizarilor <strong>de</strong> santier in ceea ce priveste utilitatile<br />
(apa, electicitate, dotarea cu grupuri sanitare ecologice, colectarea apei uzate menajere,<br />
dupa caz) si <strong>de</strong>pozitarea materialelor periculoase si inf<strong>la</strong>mabile, conform legis<strong>la</strong>tiei in<br />
vigoare;<br />
Programul <strong>de</strong> lucru <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozit si statia <strong>de</strong> sortare vor fi pe timp <strong>de</strong> zi astfel incat sa nu se<br />
produca perturbatii in zonele <strong>de</strong> innoptat ale pasarilor;<br />
Colectarea tuturor <strong>de</strong>seurilor rezultate din activitatile <strong>de</strong> excavare, executie, constructie,<br />
etc. si transportul lor <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitele <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri;<br />
Autovehiculele si uti<strong>la</strong>jele folosite pentru constructia <strong>de</strong>pozitului, pentru operarea<br />
<strong>de</strong>pozitului si transportul <strong>de</strong>seurilor vor respecta normele si preve<strong>de</strong>rile privind emisiile<br />
<strong>de</strong> noxe si <strong>de</strong> zgomot;<br />
Alegerea unor trasee <strong>de</strong> transport a materialelor <strong>de</strong> constructii optime astfel incat<br />
impactul <strong>asupra</strong> sitului sa fie cat mai redus;<br />
Echipele <strong>de</strong> specialisti care vor efectua lucrarile <strong>de</strong> constructie vor fi instruite cu privire <strong>la</strong><br />
existenta siturilor din vecinatatea zonei <strong>de</strong> executie a lucrarilor si <strong>asupra</strong> masurilor si<br />
responsabilitatilor privind protectia habitatelor si speciilor existente in situri;<br />
Pentru evitarea afectarii biotopurilor invecinate noii activitati, s-a prevazut realizarea unei<br />
per<strong>de</strong>le verzi, <strong>de</strong>se in jurul amp<strong>la</strong>samentului <strong>de</strong>pozitului si a statiei <strong>de</strong> sortare care are<br />
printre altele si rol <strong>de</strong> retinere a suspensiilor antrenabile <strong>de</strong> curentii <strong>de</strong> aer. In timp,<br />
aceasta per<strong>de</strong>a ver<strong>de</strong> va fi o mica padurice care poate sa adaposteasca o fauna<br />
specifica. Printre randurile <strong>de</strong> arbori, se mai pot p<strong>la</strong>nta si arbusti care cresc <strong>la</strong> umbra,<br />
astfel incat per<strong>de</strong>aua sa fie cat mai <strong>de</strong>asa si cat mai eficienta atat in perioada calda cat<br />
si in cea rece;<br />
Realizarea unei per<strong>de</strong>le verzi in jurul amp<strong>la</strong>samentului va avea un impact pozitiv <strong>asupra</strong><br />
zonei din multe puncte <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re si anume:<br />
- reduce poluarea cu suspensii si CO2,<br />
- ecraneaza zgomotele si vizibilitatea <strong>asupra</strong> <strong>de</strong>pozitului,<br />
- ofera adapost si surse <strong>de</strong> hrana unor specii <strong>de</strong> pasari si insecte, etc.<br />
P<strong>la</strong>ntari <strong>de</strong> arbusti si p<strong>la</strong>nte ierboase <strong>de</strong><strong>asupra</strong> celulelor inchise;<br />
Odata cu inchi<strong>de</strong>rea treptata a <strong>de</strong>pozitului si acoperirea sa cu sol fertil, acesta poate<br />
constitui suportul pe care se pot face p<strong>la</strong>ntari <strong>de</strong> arbusti si p<strong>la</strong>nte ierboase.<br />
Pe perioada <strong>de</strong> realizare a investitiilor nu va fi afectata integritatea siturilor, si se vor lua toate<br />
masurile necesare pentru reducerea <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> speciilor si habitatelor tinta.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 180<br />
of 246
4.4.4 Statia <strong>de</strong> transfer Baltati<br />
4.4.4.1 Amp<strong>la</strong>sarea obiectivului fata <strong>de</strong> siturile Natura 2000<br />
Statia <strong>de</strong> transfer nu va fi amp<strong>la</strong>sata in interiorul sau apropierea siturilor Natura 2000, respectiv<br />
SCI/SPA, astfel ca nu vor fi afectate speciile tinta din aceste situri. Aceasta se af<strong>la</strong> <strong>la</strong> o distanta<br />
<strong>de</strong> 9,26 km fata <strong>de</strong> sirul ROSPA 0042 Elesteele Jijiei si Miletinului si <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> 13,01 km<br />
fata <strong>de</strong> situl ROSCI 0221 Saraturile din Valea Ilenei.<br />
Figura 4.4-2: Pozitionarea amp<strong>la</strong>samentului<br />
4.4.4.1.1 Impactul prognozat<br />
Construirea statiei <strong>de</strong> transfer va avea un impact <strong>asupra</strong> speciilor <strong>de</strong> flora si fauna doar pe<br />
amp<strong>la</strong>sament si in jurul acestuia. Avand in ve<strong>de</strong>re distanta <strong>la</strong> care se af<strong>la</strong> fata <strong>de</strong> situri, nu se<br />
preconizeaza un impact <strong>asupra</strong> sitului.<br />
Sursele <strong>de</strong> poluare cu impact potential <strong>asupra</strong> factorilor <strong>de</strong> mediu, florei, faunei etc din<br />
perimetrul zonei proiectului pot fi generate <strong>de</strong>:<br />
organizarea <strong>de</strong> santier;<br />
<strong>de</strong>scarcari acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> ape uzate menajere;<br />
emisii necontro<strong>la</strong>te <strong>de</strong> particule, praf, fum, zgomot si mirosuri provenite din zona <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>scarcare si <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare temporara a <strong>de</strong>seurilor;<br />
<strong>de</strong>seuri menajere si <strong>de</strong> constructie.<br />
Se vor lua masurile necesare pentru evitarea <strong>de</strong>copertarii inutile a stratului vegetal si se vor<br />
preve<strong>de</strong>a uti<strong>la</strong>je dotate cu sisteme mo<strong>de</strong>rne <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re, corespunzatoare normelor si<br />
preve<strong>de</strong>rilor in vigoare.<br />
4.4.4.1.2 Masuri <strong>de</strong> diminuare a <strong>impactului</strong><br />
Masurile <strong>de</strong> protectie a florei si faunei pentru perioada <strong>de</strong> constructie se iau din faza <strong>de</strong><br />
proiectare si organizare a lucrarilor, astfel:<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 181<br />
of 246
amp<strong>la</strong>samentul organizarii <strong>de</strong> santier si traseul drumurilor <strong>de</strong> acces sunt astfel stabilite<br />
incat sa aduca prejudicii minime <strong>mediului</strong> natural;<br />
suprafata <strong>de</strong> teren ocupata temporar in perioada <strong>de</strong> constructie trebuie limitata <strong>la</strong> strictul<br />
necesar;<br />
se va evita <strong>de</strong>pozitarea necontro<strong>la</strong>ta a <strong>de</strong>seurilor ce rezulta in urma lucrarilor<br />
respectandu-se cu strictete <strong>de</strong>pozitarea in locurile stabilite <strong>de</strong> autoritatile pentru protectia<br />
<strong>mediului</strong>;<br />
<strong>la</strong> sfarsitul lucrarilor, proiectantul a prevazut fondurile necesare refacerii ecologice a<br />
suprafetelor <strong>de</strong> teren ocupate temporar si redarea acestora folosintelor initiale.<br />
Un impact <strong>asupra</strong> siturilor Natura 2000 il are transportul <strong>de</strong>seurilor (gaze <strong>de</strong> esapament,<br />
zgomot). Noxele emise <strong>la</strong> combustia a 1000 l motorina sunt:<br />
particule 0,222 kg<br />
SOx 0,005 kg<br />
CO 0,001 kg<br />
hidrocarburi 0,480 kg<br />
NOx 1,450 kg<br />
al<strong>de</strong>hi<strong>de</strong> si cetone 0,120 kg<br />
substante organice 0,080 kg<br />
In ceea ce priveste transportul <strong>de</strong>seurilor, respectiv colectarea <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong> <strong>la</strong> surse si<br />
transportarea lor catre statiile <strong>de</strong> transfer dar si transportarea <strong>de</strong>seurilor colectate din statiile <strong>de</strong><br />
transfer spre statiile <strong>de</strong> sortare, TMB si <strong>de</strong>pozit se recomanda urmatoarele masuri, in ve<strong>de</strong>rea<br />
protectiei si conservarii ecosistemelor terestre:<br />
utilizarea autovehiculelor performante, corespunzatoare si cu emisii reduse <strong>de</strong> noxe;<br />
alegerea cu atentie a traseelor <strong>de</strong> colectare din zonele protejate, evitandu-se pe cat<br />
posibil tranzitarea ariilor protejate;<br />
in zonele stricte, situri Natura 2000, zone cu specii protejate, se recomanda evitarea<br />
tranzitarii, insa daca localitatile se regasesc in aceste zone, se pot impune masuri<br />
speciale, in functie <strong>de</strong> caz;<br />
Pentru evitarea afectarii biotopurilor invecinate noii activitati, s-a prevazut realizarea unei<br />
per<strong>de</strong>le verzi care are printre altele si rol <strong>de</strong> retinere a suspensiilor antrenabile <strong>de</strong> curentii <strong>de</strong><br />
aer. In timp, o data cu cresterea vegetatiei, per<strong>de</strong>aua ver<strong>de</strong> va face legatura dintre biotopurile<br />
ce se vor <strong>de</strong>zvolta in <strong>de</strong>poneu si cele <strong>de</strong>ja existente in exteriorul acestuia. In zona <strong>de</strong> protectie<br />
cu <strong>la</strong>timea <strong>de</strong> 4 m, se vor p<strong>la</strong>nta 4 randuri <strong>de</strong> puieti dupa cum urmeaza: 1 rand <strong>de</strong> stejar, 1 rand<br />
salcam si 2 randuri arbusti (1 corn, 1 arin). Densitate : 5000 puieti/ha.<br />
Per<strong>de</strong>aua ver<strong>de</strong> prevazuta in proiect a fi realizata, va oferi <strong>de</strong> asemenea adapost pentru<br />
animalele si pasarile care s-au obisnuit cu zgomotele specifice activitatii. In timp, aceasta<br />
per<strong>de</strong>a ver<strong>de</strong> va fi o mica padurice care poate sa adaposteasca o fauna specifica.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 182<br />
of 246
Printre randurile <strong>de</strong> arbori, se mai pot p<strong>la</strong>nta si arbusti care cresc <strong>la</strong> umbra, astfel incat<br />
per<strong>de</strong>aua sa fie cat mai <strong>de</strong>asa si cat mai eficienta atat in perioada calda cat si in cea rece.<br />
Pentru p<strong>la</strong>ntarea si mai ales intretinerea per<strong>de</strong>lei verzi este necesar sa fie angajat personal <strong>de</strong><br />
specialitate care sa se ocupe <strong>de</strong> optima <strong>de</strong>zvoltare a p<strong>la</strong>ntelor.<br />
4.4.5 Statia <strong>de</strong> transfer si sortare Ruginoasa<br />
4.4.5.1 Amp<strong>la</strong>sarea obiectivului fata <strong>de</strong> siturile Natura 2000<br />
Statia <strong>de</strong> transfer si sortare nu va fi amp<strong>la</strong>sata in interiorul sau apropierea siturilor Natura 2000,<br />
respectiv SCI/SPA, astfel ca nu vor fi afectate speciile tinta din aceste situri. Acestea se af<strong>la</strong> <strong>la</strong> o<br />
distanta <strong>de</strong> 14,49 km fata <strong>de</strong> situl ROSCI 0159 Padurea Homita si <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> 5,56 km fata<br />
<strong>de</strong> situl ROSPA 0071 Lunca Siretului Mijlociu.<br />
Figura 4.4-3: Pozitionarea amp<strong>la</strong>samentului<br />
4.4.5.1.1 Impactul prognozat<br />
Construirea statiei <strong>de</strong> transfer si sortare va avea un impact <strong>asupra</strong> speciilor <strong>de</strong> flora si fauna<br />
doar pe amp<strong>la</strong>sament si in jurul acestuia. Avand in ve<strong>de</strong>re distanta <strong>la</strong> care se af<strong>la</strong> fata <strong>de</strong> situri,<br />
nu se preconizeaza un impact <strong>asupra</strong> sitului.<br />
Sursele <strong>de</strong> poluare cu impact potential <strong>asupra</strong> factorilor <strong>de</strong> mediu, florei, faunei etc din<br />
perimetrul zonei proiectului pot fi generate <strong>de</strong>:<br />
organizarea <strong>de</strong> santier;<br />
<strong>de</strong>scarcari acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> ape uzate menajere;<br />
emisii necontro<strong>la</strong>te <strong>de</strong> particule, praf, fum, zgomot si mirosuri provenite din zona <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>scarcare si <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare temporara a <strong>de</strong>seurilor;<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 183<br />
of 246
<strong>de</strong>seuri menajere si <strong>de</strong> constructie.<br />
Se vor lua masurile necesare pentru evitarea <strong>de</strong>copertarii inutile a stratului vegetal si se vor<br />
preve<strong>de</strong>a uti<strong>la</strong>je dotate cu sisteme mo<strong>de</strong>rne <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re, corespunzatoare normelor si<br />
preve<strong>de</strong>rilor in vigoare.<br />
4.4.5.1.2 Masuri <strong>de</strong> diminuare a <strong>impactului</strong><br />
Masurile <strong>de</strong> protectie a florei si faunei pentru perioada <strong>de</strong> constructie se iau din faza <strong>de</strong><br />
proiectare si organizare a lucrarilor, astfel:<br />
amp<strong>la</strong>samentul organizarii <strong>de</strong> santier si traseul drumurilor <strong>de</strong> acces sunt astfel stabilite<br />
incat sa aduca prejudicii minime <strong>mediului</strong> natural;<br />
suprafata <strong>de</strong> teren ocupata temporar in perioada <strong>de</strong> constructie trebuie limitata <strong>la</strong> strictul<br />
necesar;<br />
se va evita <strong>de</strong>pozitarea necontro<strong>la</strong>ta a <strong>de</strong>seurilor ce rezulta in urma lucrarilor<br />
respectandu-se cu strictete <strong>de</strong>pozitarea in locurile stabilite <strong>de</strong> autoritatile pentru protectia<br />
<strong>mediului</strong>;<br />
<strong>la</strong> sfarsitul lucrarilor, proiectantul a prevazut fondurile necesare refacerii ecologice a<br />
suprafetelor <strong>de</strong> teren ocupate temporar si redarea acestora folosintelor initiale.<br />
Un impact <strong>asupra</strong> siturilor Natura 2000 il are transportul <strong>de</strong>seurilor (gaze <strong>de</strong> esapament,<br />
zgomot). Noxele emise <strong>la</strong> combustia a 1000 l motorina sunt:<br />
particule 0,222 kg<br />
SOx 0,005 kg<br />
CO 0,001 kg<br />
hidrocarburi 0,480 kg<br />
NOx 1,450 kg<br />
al<strong>de</strong>hi<strong>de</strong> si cetone 0,120 kg<br />
substante organice 0,080 kg<br />
In ceea ce priveste transportul <strong>de</strong>seurilor, respectiv colectarea <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong> <strong>la</strong> surse si<br />
transportarea lor catre statiile <strong>de</strong> transfer dar si transportarea <strong>de</strong>seurilor colectate din statiile <strong>de</strong><br />
transfer spre statiile <strong>de</strong> sortare, TMB si <strong>de</strong>pozit se recomanda urmatoarele masuri, in ve<strong>de</strong>rea<br />
protectiei si conservarii ecosistemelor terestre:<br />
utilizarea autovehiculelor performante, corespunzatoare si cu emisii reduse <strong>de</strong> noxe;<br />
alegerea cu atentie a traseelor <strong>de</strong> colectare din zonele protejate, evitandu-se pe cat<br />
posibil tranzitarea ariilor protejate;<br />
in zonele stricte, situri Natura 2000, zone cu specii protejate, se recomanda evitarea<br />
tranzitarii, insa daca localitatile se regasesc in aceste zone, se pot impune masuri<br />
speciale, in functie <strong>de</strong> caz;<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 184<br />
of 246
Pentru evitarea afectarii biotopurilor invecinate noii activitati, s-a prevazut realizarea unei<br />
per<strong>de</strong>le verzi care are printre altele si rol <strong>de</strong> retinere a suspensiilor antrenabile <strong>de</strong> curentii <strong>de</strong><br />
aer. In timp, o data cu cresterea vegetatiei, per<strong>de</strong>aua ver<strong>de</strong> va face legatura dintre biotopurile<br />
ce se vor <strong>de</strong>zvolta in <strong>de</strong>poneu si cele <strong>de</strong>ja existente in exteriorul acestuia. In zona <strong>de</strong> protectie<br />
cu <strong>la</strong>timea <strong>de</strong> 4 m, se vor p<strong>la</strong>nta 4 randuri <strong>de</strong> puieti dupa cum urmeaza: 1 rand <strong>de</strong> stejar, 1 rand<br />
salcam si 2 randuri arbusti (1 corn, 1 arin). Densitate : 5000 puieti/ha.<br />
Per<strong>de</strong>aua ver<strong>de</strong> prevazuta in proiect a fi realizata, va oferi <strong>de</strong> asemenea adapost pentru<br />
animalele si pasarile care s-au obisnuit cu zgomotele specifice activitatii. In timp, aceasta<br />
per<strong>de</strong>a ver<strong>de</strong> va fi o mica padurice care poate sa adaposteasca o fauna specifica.<br />
Printre randurile <strong>de</strong> arbori, se mai pot p<strong>la</strong>nta si arbusti care cresc <strong>la</strong> umbra, astfel incat<br />
per<strong>de</strong>aua sa fie cat mai <strong>de</strong>asa si cat mai eficienta atat in perioada calda cat si in cea rece.<br />
Pentru p<strong>la</strong>ntarea si mai ales intretinerea per<strong>de</strong>lei verzi este necesar sa fie angajat personal <strong>de</strong><br />
specialitate care sa se ocupe <strong>de</strong> optima <strong>de</strong>zvoltare a p<strong>la</strong>ntelor.<br />
4.4.6 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconforme<br />
4.4.6.1 Amp<strong>la</strong>sarea obiectivelor fata <strong>de</strong> siturile Natura 2000<br />
In urma analizei OM 1964/2007 privind <strong>de</strong>c<strong>la</strong>rarea siturilor <strong>de</strong> importanta comunitara ca parte<br />
integranta a retelei ecologice europene Natura 2000 in Romania, precum si a HG nr. 1284/2007<br />
privind <strong>de</strong>c<strong>la</strong>rarea ariilor <strong>de</strong> protectie specia<strong>la</strong> avifaunistica ca parte integranta a retelei<br />
ecologice europene Natura 2000 in Romania, <strong>de</strong>pozitele neconforme se af<strong>la</strong> <strong>la</strong> distante<br />
consi<strong>de</strong>rabile fata <strong>de</strong> aceste situri.<br />
Astfel, avem:<br />
Depozitul neconform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Har<strong>la</strong>u se af<strong>la</strong> <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> 18,4 km fata <strong>de</strong> situl ROSPA<br />
0042 Elesteele Jijiei si Miletinului, 13,13 km fata <strong>de</strong> situl ROSCI 0076 Fagetul Humosu si<br />
<strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> 27,08 km fata <strong>de</strong> situl ROSCI 0167 Padurea Roscani.<br />
Figura 4.4-4: Pozitionarea amp<strong>la</strong>samentului<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 185<br />
of 246
Depozitul neconform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Pascani – Valea Seaca se af<strong>la</strong> <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> 5,9 km fata<br />
<strong>de</strong> situl ROSCI 0159 Padurea Homita, 6,9 km fata <strong>de</strong> situl ROSCI 0176 Padurea<br />
Tatarusi si <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> 11,04 km fata <strong>de</strong> situl ROSPA 0071 Lunca Siretului Mijlociu.<br />
Figura 4.4-5: Pozitionarea amp<strong>la</strong>samentului<br />
Depozitul neconform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Targu Frumos – Adancata se af<strong>la</strong> <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> 15,6 km<br />
fata <strong>de</strong> situl ROSPA 0071 Lunca Siretului Mijlociu si <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> 18,64 km fata <strong>de</strong><br />
situl ROSCI 0107 Lunca Mircesti.<br />
Figura 4.4-6: Pozitionarea amp<strong>la</strong>samentului<br />
Depozitul neconform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tomesti se af<strong>la</strong> <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> 7,29 km fata <strong>de</strong> situl<br />
ROSCI 0213 Raul Prut, 4,73 km fata <strong>de</strong> situl ROSCI 0135 Padurea Barnova Repe<strong>de</strong>a si<br />
<strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> 4,04 km fata <strong>de</strong> situl ROSPA 0092 Padurea Barnova.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 186<br />
of 246
Figura 4.4-7: Pozitionarea amp<strong>la</strong>samentului<br />
4.4.6.2 Impactul prognozat<br />
Lucrarile <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re a <strong>de</strong>pozitelor neconfore <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri vor avea un impact pozititv <strong>asupra</strong><br />
tuturor factorilor <strong>de</strong> mediu (aer, apa subterana, sol si subsol, peisaj, sanatatea popu<strong>la</strong>tiei).<br />
In faza <strong>de</strong> exploatare a <strong>de</strong>pozitelor factorii perturbatori pentru elementele <strong>de</strong> flora si fauna, care<br />
insa pot aparea si pe parcursul inchi<strong>de</strong>rii acestora, au fost:<br />
praful ridicat <strong>de</strong> autovehiculele si uti<strong>la</strong>jele af<strong>la</strong>te in miscare care poate afecta:<br />
- caile respiratorii ale oamenilor si animalelor;<br />
- vizibilitatea in zbor pentru pasari;<br />
- procesul <strong>de</strong> fotosinteza al p<strong>la</strong>ntelor - prin <strong>de</strong>punere pe vegetatia <strong>de</strong> pe terenurile<br />
adiacente <strong>de</strong>poneului;<br />
zgomotul produs <strong>de</strong> aceleasi uti<strong>la</strong>je af<strong>la</strong>te in miscare in<strong>de</strong>parteaza animalele si pasarile;<br />
caldura <strong>de</strong>gajata <strong>de</strong> fermentarea <strong>de</strong>seurilor atrage, mai ales iarna, insecte si pasari<br />
(pentru hrana si adapost).<br />
4.4.6.3 Masuri <strong>de</strong> diminuare a <strong>impactului</strong><br />
Masurile <strong>de</strong> protectie a florei si faunei pentru perioada <strong>de</strong> constructie se iau din faza <strong>de</strong><br />
proiectare si organizare a lucrarilor, astfel:<br />
amp<strong>la</strong>samentul organizarii <strong>de</strong> santier si traseul drumurilor <strong>de</strong> acces sunt astfel stabilite<br />
incat sa aduca prejudicii minime <strong>mediului</strong> natural;<br />
- suprafata <strong>de</strong> teren ocupata temporar in perioada <strong>de</strong> constructie trebuie limitata <strong>la</strong><br />
strictul necesar;<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 187<br />
of 246
- se va evita <strong>de</strong>pozitarea necontro<strong>la</strong>ta a <strong>de</strong>seurilor ce rezulta in urma lucrarilor<br />
respectandu-se cu strictete <strong>de</strong>pozitarea in locurile stabilite <strong>de</strong> autoritatile pentru<br />
protectia <strong>mediului</strong>;<br />
<strong>la</strong> sfarsitul lucrarilor, proiectantul a prevazut fondurile necesare refacerii ecologice a<br />
suprafetelor <strong>de</strong> teren ocupate temporar si redarea acestora folosintelor initiale.<br />
Se estimeaza ca proiectul <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re a <strong>de</strong>pozitelor va avea un impact negativ doar pe durata<br />
executarii lucrarilor (emisii <strong>de</strong> pulberi, noxe), impactul fiind pozitiv dupa terminarea acestora,<br />
prin reducerea emisiilor, mirosurilor provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul neconform. Lucrarile <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re<br />
si remediere a <strong>de</strong>pozitelor neconforme vor avea un impact pozitiv <strong>asupra</strong> biodiversitatii, prin<br />
lucrarile <strong>de</strong> reconstructie ecologica prevazute prin proiect, creandu-se conditii pentru<br />
<strong>de</strong>zvoltarea vegetatiei in zona <strong>de</strong>pozitelor inchise (inierbare, etc).<br />
Pentru protectia biodiversitatii, in perioada <strong>de</strong> executie a lucrarilor <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re a <strong>de</strong>pozitelor se<br />
vor respecta normele <strong>de</strong> protectia <strong>mediului</strong>, iar activitatile <strong>de</strong> constructii se vor <strong>de</strong>sfasura strict in<br />
perimetrul necesar organizarii <strong>de</strong> santier, pe o perioada <strong>de</strong> timp limitata.<br />
Accesul in zona se va face doar pe drumul <strong>de</strong> acces amenajat, iar circu<strong>la</strong>tia uti<strong>la</strong>jelor respectiv a<br />
mijloacelor <strong>de</strong> transport auto se va realiza doar pe suprafetele <strong>de</strong> teren strict necesare<br />
executarii lucrarilor.<br />
4.5 Peisajul<br />
4.5.1 Amp<strong>la</strong>sarea obiectivelor<br />
4.5.1.1 Statie <strong>de</strong> transfer si sortare Ruginoasa<br />
Amp<strong>la</strong>samentul viitoarei statii <strong>de</strong> transfer, sortare Ruginoasa este situat <strong>la</strong> circa 1 km Vest <strong>de</strong><br />
comuna Ruginoasa, pe partea stanga a drumului ju<strong>de</strong>tan DN 28A, mergand dinspre Orasul<br />
Targu Frumos catre orasul Pascani.<br />
Amp<strong>la</strong>samentul cuprin<strong>de</strong> 4 ha, fiind situat in extravi<strong>la</strong>nul Comunei Ruginoasa, Ju<strong>de</strong>tul Iasi, in<br />
zona <strong>de</strong>numita ―Osoi‖, <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> aproximativ 1 km <strong>de</strong> zona intravi<strong>la</strong>na a localitatii si<br />
apartine domeniului public al localitatii Ruginoasa.<br />
Accesul rutier se realizeaza prin intermediul drumului ju<strong>de</strong>tean DN 28A.<br />
4.5.1.2 Statie <strong>de</strong> transfer Baltati<br />
Amp<strong>la</strong>samentul viitoarei statii <strong>de</strong> transfer Baltati este situat <strong>la</strong> circa 2.0 km Nord <strong>de</strong> comuna<br />
Erbiceni, pe partea dreapta a drumului comunal DC 115, mergand dinspre localitatea Baltati<br />
catre localitatea Erbiceni.<br />
Amp<strong>la</strong>samentul pu <strong>la</strong> dispozitie conform HCL cuprin<strong>de</strong> 1.0 ha, fiind situat in extravi<strong>la</strong>nul<br />
comunei Baltati, ju<strong>de</strong>tul Iasi, <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> aproximativ 2 km <strong>de</strong> zona intravi<strong>la</strong>na a localitatii<br />
Erbiceni si apartine domeniului public al comunei Baltati.<br />
Accesul rutier se realizeaza prin intermediul drumului comunal DC 115.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 188<br />
of 246
4.5.1.3 Centrul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora<br />
Amp<strong>la</strong>samentul facilitatii centrale <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora este pozitionat in partea <strong>de</strong> V a comunei Tutora.<br />
Terenul este amp<strong>la</strong>sat in zona neincorporata a comunei Tutora. Suprafata ocupata <strong>de</strong> intreaga<br />
investitie este <strong>de</strong> 69 ha, din care doar 50 ha au fost concesionate <strong>de</strong> primaria Tutora catre<br />
Primaria Iasi. Din aceste 50 ha, 27 ha au fost scosi din circuitul agricol in cadrul Conventiei.<br />
Suprafetele ocupate <strong>de</strong> investitiile din cadrul centrului <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora sunt<br />
urmatoarele:<br />
Suprafata <strong>de</strong>pozitului Tutora – 55,65 ha;<br />
Spatii comune si administrative – 4,40 ha;<br />
Statie <strong>de</strong> sortare existenta – 0,38 ha;<br />
Statie <strong>de</strong> compostare existenta – 1,23 ha;<br />
Statie <strong>de</strong> sortare – extin<strong>de</strong>re – 0,38 ha;<br />
Statie TMB – 3,34 ha;<br />
Spatii comune intre celule – 3,62 ha.<br />
Centrul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora este amp<strong>la</strong>sat <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> 2,3 km fata <strong>de</strong><br />
localitatea Cristesti, 3,8 km fata <strong>de</strong> localitatea Tutora si 3,2 km fata <strong>de</strong> localitatea Holboca.<br />
Accesul pe amp<strong>la</strong>sament se realizeaza <strong>de</strong> <strong>la</strong> DJ 249A, pana <strong>la</strong> pod peste Jijia pe DC22 spre<br />
satul Tutora.<br />
4.5.1.4 Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Pascani-Valea Seaca<br />
Amp<strong>la</strong>samentul <strong>de</strong>pozitului urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Pascani – Valea Seaca are o suprafata<br />
<strong>de</strong> 3.5 ha si este situat <strong>la</strong> circa 2 km limita <strong>de</strong> Municipiul Pascani si <strong>la</strong> 6 km <strong>de</strong> Fantanele.<br />
Amp<strong>la</strong>samentul cuprin<strong>de</strong> 3.5 ha, fiind situat in extravi<strong>la</strong>nul Municipiului Pascani, ju<strong>de</strong>tul Iasi, <strong>la</strong> o<br />
distanta <strong>de</strong> aproximativ 2 km <strong>de</strong> zona intravi<strong>la</strong>na a localitatii Pascani si apartine domeniului<br />
public al Municipiului.<br />
Accesul rutier se realizeaza prin intermediul drumului ju<strong>de</strong>tean Iasi – Lespezi DJ 208.<br />
4.5.1.5 Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Targu-Frumos-Adancata<br />
Amp<strong>la</strong>samentul <strong>de</strong>pozitului urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Targu – Frumos – Adancata este situat<br />
<strong>la</strong> circa 2 km <strong>de</strong> orasul Targu – Frumos, in tar<strong>la</strong>ua Capu Calului, parce<strong>la</strong> 2714, pe partea<br />
dreapta a DN 28B, drum <strong>de</strong> mers Targu – Frumos spre Har<strong>la</strong>u.<br />
Amp<strong>la</strong>samentul este situat in extravi<strong>la</strong>nul orasul Targu - Frumos, ju<strong>de</strong>tul Iasi, <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong><br />
aproximativ 2 km <strong>de</strong> zona intravi<strong>la</strong>na a orasului Targu – Frumos si apartine domeniului public al<br />
Municipiului.<br />
Accesul rutier se realizeaza prin intermediul drumului national Targu-Frumos – Har<strong>la</strong>u DN 28B.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 189<br />
of 246
4.5.1.6 Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Har<strong>la</strong>u<br />
Amp<strong>la</strong>samentul <strong>de</strong>pozitului urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Har<strong>la</strong>u este situat <strong>la</strong> circa 5 km <strong>de</strong><br />
orasul Har<strong>la</strong>u, in tar<strong>la</strong>ua T20, parce<strong>la</strong> 550.<br />
Obiectivul analizat se invecineaza astfel:<br />
La Nord - este <strong>de</strong>limitata <strong>de</strong> drurnul <strong>de</strong> acces si un teren necultivat;<br />
La Est - un teren necultivat si un curs <strong>de</strong> apa nepermanent;<br />
La Sud - teren necultivat, fara utilizari agricole sau comerciale;<br />
La Vest - drumul <strong>de</strong> acces neasfaltat si un teren agricol.<br />
Amp<strong>la</strong>samentul studiat se gaseste in partea <strong>de</strong> Nord-Est pe Dealul Humariei al orasului Har<strong>la</strong>u,<br />
format din luturi loessoi<strong>de</strong> cu panta mare in partea <strong>de</strong> Est a amp<strong>la</strong>samentului. In perimetrul<br />
amp<strong>la</strong>samentului nu sunt zone protejate sau piese <strong>de</strong> patrimomiu.<br />
4.5.1.7 Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Tomesti<br />
Amp<strong>la</strong>samentul <strong>de</strong>pozitului urban neconform este situat in lunca raului Bahlui, <strong>la</strong> Est <strong>de</strong><br />
municipiul <strong>la</strong>si <strong>la</strong> cca. 1,3 km distanta <strong>de</strong> acesta si <strong>la</strong> Sud <strong>de</strong> raul Bahlui; acesta este amp<strong>la</strong>sata<br />
<strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> 1,6 km fata <strong>de</strong> localitatea Tomesti, 1,2 km fata <strong>de</strong> localitatea Holboca si 1,3 km<br />
fata <strong>de</strong> localitatea V<strong>la</strong>diceni. Depozitul se af<strong>la</strong> in bazinul hidrografic al raului Bahlui, <strong>la</strong> o distanta<br />
<strong>de</strong> aprox. 704 m fata <strong>de</strong> acesta.<br />
Suprafata ocupata <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu este <strong>de</strong> 15,4 ha. Accesul se face din drumul ju<strong>de</strong>tean DN 28<br />
(E583), <strong>la</strong>si – Tomesti - Albita, si apoi pe un drum tehnologic betonat, amp<strong>la</strong>sat in incinta<br />
<strong>de</strong>pozitului, avand lungimea <strong>de</strong> cca 700 m.<br />
4.5.2 Impactul prognozat<br />
4.5.2.1 Statii <strong>de</strong> transfer , sortare, compostare<br />
In perioada <strong>de</strong> constructie se vor ocupa anumite suprafete <strong>de</strong> teren in zona <strong>de</strong> amp<strong>la</strong>sare a<br />
obiectivului, pentru <strong>de</strong>pozite <strong>de</strong> materiale, organizare <strong>de</strong> santier.<br />
Aparitia santierului va insemna inlocuirea peisajului actual amorf, dar natural, cu un peisaj<br />
antropizat, plin <strong>de</strong> miscare si <strong>de</strong> componente precum:<br />
zone in curs <strong>de</strong> excavare,<br />
drumuri <strong>de</strong> acces sau tehnologice,<br />
c<strong>la</strong>diri si insta<strong>la</strong>tii in constructie<br />
oameni angrenati in diferite activitati<br />
uti<strong>la</strong>je <strong>de</strong> diferite dimensiuni si culori.<br />
Unele din modificarile mentionate se vor mentine si in faza <strong>de</strong> exploatare iar o parte vor fi<br />
<strong>de</strong>finitive. Zonele excavate si prezenta uti<strong>la</strong>jelor vor dispare dupa finalizarea lucrarilor <strong>de</strong><br />
constructie.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 190<br />
of 246
Constructiile <strong>de</strong> pe amp<strong>la</strong>samentele statiilor <strong>de</strong> transfer, sortare si compostare se vor incadra in<br />
peisaj, fiind in concordanta cu preve<strong>de</strong>rile p<strong>la</strong>nurilor <strong>de</strong> amenajare a teritoriului din localitatile<br />
respective.<br />
Dupa realizarea obiectivelor va dispare terenul agricol si, in peisaj, vor aparea o serie <strong>de</strong> noi<br />
componente antropice:<br />
drum <strong>de</strong> acces si drumuri tehnologice pe amp<strong>la</strong>sament;<br />
c<strong>la</strong>diri, hale, suprafete betonate pentru parcari si insta<strong>la</strong>tii.<br />
Tinand cont <strong>de</strong> suprafetele reduse ocupate <strong>de</strong> aceste obiective, nu va exista un impact<br />
semnificativ <strong>asupra</strong> peisajului, in conditiile respectarii preve<strong>de</strong>rilor proiectului.<br />
4.5.2.2 Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozite neconforme<br />
In ceea ce priveste <strong>de</strong>pozitele neconforme existente ce urmeaza a fi inchise, putem vorbi <strong>de</strong> un<br />
impact pozitiv, <strong>de</strong>oarece masa <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri va fi acoperita, in locul sau aparand un teren<br />
inierbat.<br />
Nu putem vorbi <strong>de</strong> un impact negativ <strong>asupra</strong> peisajului nici pe durata executiei lucrarilor <strong>de</strong><br />
inchi<strong>de</strong>re, avand in ve<strong>de</strong>re folosinta actua<strong>la</strong> a terenului.<br />
4.5.3 Masuri <strong>de</strong> reducere a <strong>impactului</strong><br />
4.5.3.1 Statii <strong>de</strong> transfer, sortare, compostare<br />
Pentru protectia peisajului, activitatile <strong>de</strong> constructii se vor <strong>de</strong>sfasura strict in perimetrul<br />
necesar organizarii <strong>de</strong> santier, pe o perioada <strong>de</strong> timp limitata.<br />
Accesul in zona se va face doar pe drumul <strong>de</strong> acces amenajat, iar circu<strong>la</strong>tia uti<strong>la</strong>jelor respectiv a<br />
mijloacelor <strong>de</strong> transport auto se va realiza doar pe suprafetele <strong>de</strong> teren strict necesare<br />
executarii lucrarilor.<br />
In perioada <strong>de</strong> exploatare nu s-a prognozat un impact semnificativ <strong>asupra</strong> peisajului, tinand<br />
cont ca toate constructiile si insta<strong>la</strong>tiile tehnologice <strong>de</strong> pe amp<strong>la</strong>samente se vor incadra<br />
corespunzator in peisaj. Prin urmare nu sunt prevazute masuri speciale pentru protectia<br />
peisajului.<br />
Proiectul preve<strong>de</strong> insta<strong>la</strong>rea unor imprejmuiri pe perimetrul statiei <strong>de</strong> transfer respective,<br />
permitand astfel protectia intregii suprafete alocate. Imprejmuirea va fi dub<strong>la</strong>ta <strong>de</strong> o per<strong>de</strong>a<br />
vegeta<strong>la</strong> din arbori si arbusti.<br />
4.5.3.2 Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozite neconforme<br />
Toate masurile prevazute pentru inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului au rolul <strong>de</strong> igienizare a terenului pe care<br />
s-au <strong>de</strong>pozitat <strong>de</strong>-a lungul anilor <strong>de</strong>seurile majoritar menajere din zonele urbane si rurale si <strong>de</strong> a<br />
le reda <strong>mediului</strong> inconjurator printr-o integrare cat mai armonioasa cu acesta.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 191<br />
of 246
4.6 Mediul social si economic<br />
4.6.1.1 Popu<strong>la</strong>tia<br />
La data <strong>de</strong> 1 iulie 2008, popu<strong>la</strong>tia ju<strong>de</strong>tului Iasi era reprezentata <strong>de</strong> un numar <strong>de</strong> 826.552 <strong>de</strong><br />
persoane. Avand o suprafata tota<strong>la</strong> <strong>de</strong> 5.475,58km 2 , <strong>de</strong>nsitatea medie a popu<strong>la</strong>tiei <strong>la</strong> nivel<br />
ju<strong>de</strong>tean este <strong>de</strong> 151 locuitori/km 2 .<br />
La ultimul recensamant, care a avut loc in martie 2002, popu<strong>la</strong>tia ju<strong>de</strong>tului Iasi numara 816.910<br />
locuitori, ceea ce reprezinta o mica majorare <strong>de</strong> 0,68% fata <strong>de</strong> recesamantul din 1992. In<br />
perioada 2001–2008, popu<strong>la</strong>tia ju<strong>de</strong>tului a scazut <strong>de</strong> <strong>la</strong> 842.126 <strong>la</strong> 826.552 <strong>de</strong> locuitori.<br />
Sca<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>mografica din ultimii ani a fost <strong>de</strong>terminata atat <strong>de</strong> sporul natural negativ, cat si <strong>de</strong><br />
soldul negativ al migratiei.<br />
Referitor <strong>la</strong> structura popu<strong>la</strong>tiei pe medii, in mediul rural locuia in anul 2008, 52,62% din totalul<br />
popu<strong>la</strong>tiei ju<strong>de</strong>tului, in timp ce in mediul urban se regaseau 47,38% din locuitorii ju<strong>de</strong>tului Iasi.<br />
In ceea ce priveste popu<strong>la</strong>tiei oraselor din ju<strong>de</strong>t, <strong>de</strong> <strong>de</strong>parte cei mai multi locuitori se<br />
inregistreaza in Municipiul Iasi, care este si resedinta <strong>de</strong> ju<strong>de</strong>t, in timp ce orasul cu cel mai mic<br />
numar <strong>de</strong> locuitori este Podu Iloaiei.<br />
Figura 4.6-1: Structura popu<strong>la</strong>tiei ju<strong>de</strong>tului Iasi, <strong>la</strong> 1 iulie 2008<br />
Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re administrativ, <strong>la</strong> finalul anului 2008, ju<strong>de</strong>tul Iasi era compus din doua<br />
municipii – Iasi si Pascani, 3 orase – Targu Frumos, Har<strong>la</strong>u si Podu Iloaiei, 93 <strong>de</strong> comune si 418<br />
sate.<br />
La nivelul anului 2007, conform Institutului National <strong>de</strong> Statistica, numarul mediu al persoanelor<br />
dintr-o gospodarie, <strong>la</strong> nivel national, era <strong>de</strong> 2,92 persoane, ceea ce conduce <strong>la</strong> un numar total<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 192<br />
of 246
<strong>de</strong> gospodarii in ju<strong>de</strong>tul Iasi <strong>de</strong> 277.771, comparativ cu anul 2000, cand numarul <strong>de</strong> gospodarii<br />
<strong>la</strong> nivelul ju<strong>de</strong>tului era <strong>de</strong> 257.680. Aceasta crestere a numarului <strong>de</strong> gospodarii are <strong>la</strong> baza<br />
evolutia pozitiva a economiei nationale si implicit a ju<strong>de</strong>tului Iasi. In tabelul urmator, este<br />
prezentata evolutia numarului <strong>de</strong> gospodarii <strong>la</strong> nivelul ju<strong>de</strong>tului Iasi, in perioada 2001 – 2007:<br />
Migratia popu<strong>la</strong>tiei ju<strong>de</strong>tului Iasi in afara granitelor tarii a cunoscut o evolutie ascen<strong>de</strong>nta in anii<br />
90, urmand ca incepand cu anul 2000 numarul celor care plecau din ju<strong>de</strong>t in alte tari sa scada<br />
treptat, <strong>de</strong> <strong>la</strong> 423 <strong>de</strong> persoane in anul 2000 <strong>la</strong> 128 <strong>de</strong> persoane in anul 2002, apoi a crescut iar,<br />
ajungand <strong>la</strong> 341 <strong>de</strong> persoane in anul 2007.<br />
De asemenea, numarul imigrantilor din afara granitelor tarii catre ju<strong>de</strong>tul Iasi a cunoscut o<br />
evolutie osci<strong>la</strong>nta, inregistrand un maxim <strong>de</strong> 1372 persoane in 2001 si un minim <strong>de</strong> 100<br />
persoane in 2005. Sporul migrator a inregistrat valori pozitive in perioada 2001-2003 si negative<br />
pe restul perioa<strong>de</strong>i analizate.<br />
Tabel 4.6-1: Evolutia migratiei internationale in ju<strong>de</strong>tului Iasi, in perioada 2000–2007<br />
IASI<br />
Anul / Year<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Total imigranti / Total immigrants 681 1372 970 313 131 100 232 243<br />
Total emigranti / Total emigrants 423 340 128 282 386 397 550 341<br />
Spor migratoriu / Migration growth -258 1032 842 31 -225 -297 -318 -98<br />
Sursa: Institutul National <strong>de</strong> Statistica – „Imigranti pe ju<strong>de</strong>te si localitati <strong>de</strong> <strong>de</strong>stinatie‖ ; „Emigranti pe ju<strong>de</strong>te si<br />
localitati <strong>de</strong> plecare‖<br />
In ceea ce priveste migratia interna, din anul 2001 s-a observat in ju<strong>de</strong>tul Iasi o crestere a<br />
numarului <strong>de</strong> persoane care aleg sa paraseasca ju<strong>de</strong>tul si sa se multe in alte zone ale tarii.<br />
Aceeasi evolutie ascen<strong>de</strong>nta au avut-o si stablirile cu domiciliul in ju<strong>de</strong>tul Iasi, <strong>de</strong>si sporul<br />
migratoriu intern a ramas negativ, inregistrand un minim <strong>de</strong> 1836 persoane in anul 2004. Acest<br />
fapt se datoreaza nivelului <strong>de</strong> trai re<strong>la</strong>tiv scazut din ju<strong>de</strong>t, precum si oportunitatilor existente in<br />
zonele apropiate ju<strong>de</strong>tului, alte mari orase ale tarii.<br />
Tabel 4.6-2: Evolutia migratiei nationale <strong>la</strong> nivelul ju<strong>de</strong>tului Iasi, in perioada 2000 – 2007<br />
IASI<br />
Plecari cu domiciliul /<br />
Departures<br />
Stabiliri cu domiciliul /<br />
Arrivals<br />
Spor migratoriu intern /<br />
Internal migration growth<br />
Anul / Year<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
9.009 10.777 12.627 13.379 13.302 10.473 12.585 14.391<br />
9.112 9.962 11.446 12.204 11.466 9.642 12.526 14.270<br />
103 -815 -1.181 -1.175 -1.836 -831 -59 -121<br />
Sursa: Institutul National <strong>de</strong> Statistica – „Plecari cu domiciliul pe medii, regiuni <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare si ju<strong>de</strong>te ; „Stabiliri <strong>de</strong><br />
domiciliu pe medii, regiuni <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare si ju<strong>de</strong>te‖<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 193<br />
of 246
4.6.1.2 Aspecte economice<br />
Produsul Intern Brut<br />
Ju<strong>de</strong>tul a inregistrat o importanta crestere economica in ultimii ani, reflectata prin cresterea<br />
Produsului Intern Brut care a atins o valoare <strong>de</strong> 10,04 miliar<strong>de</strong> RON in 2006, comparativ cu 2,47<br />
miliar<strong>de</strong> RON cat a inregistrat in anul 2000.<br />
PIB Miliar<strong>de</strong> RON/ GDP Billion RON<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Sursa: Institutul National <strong>de</strong> Statistica – „PIB pe regiuni <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare si ju<strong>de</strong>te”<br />
Figura 4.6-2: Evolutia valorii Produsului Intern Brut (PIB) in ju<strong>de</strong>tul Iasi, in perioada 2000 – 2006<br />
Tabel 4.6-3: Evolutia PIB/loc <strong>la</strong> nivelul ju<strong>de</strong>tului Iasi in perioada 2000 - 2006<br />
Anul / Year<br />
PIB/locuitor / GDP/capita<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Mii RON/loc / Thousand RON/capita<br />
Agenti economici<br />
IASI 2,95 4,28 5,81 7,55 8,89 10,65 12,18<br />
Sursa: Institutul National <strong>de</strong> Statistica; Analiza Consultantului<br />
Economia ju<strong>de</strong>tului Iasi, este reprezentata cel putin prin numarul agentilor economici <strong>de</strong> comert,<br />
industria prelucratoare, tranzactii imobiliare, agricultura, constructii si transport. La nivelul anului<br />
2007, numarul agentilor economici din ju<strong>de</strong>tul Iasi era <strong>de</strong> 16.711, cu 57,25% mai mult <strong>de</strong>cat in<br />
anul 2002, ceea ce semnifica o crestere semnificativa a competitivitatii <strong>mediului</strong> economic din<br />
ju<strong>de</strong>tul Iasi in aceasta perioada.<br />
Tabel 4.6-4: Evolutia numarului agentilor economici din ju<strong>de</strong>tul Iasi in perioada 2002 – 2007<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 194<br />
of 246
Activitati ale economiei nationale / Activities of national<br />
economy<br />
Anul<br />
2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Numar<br />
Total 10.627 11.479 12.921 14.227 15.470 16.711<br />
Agricultura, vanatoare si silvicultura 262 265 267 303 341 351<br />
Pescuit si piscicultura 12 16 19 22 26 24<br />
Industria extractiva 4 5 7 10 8 14<br />
Industria prelucratoare 1.394 1.496 1.611 1.666 1.708 1.782<br />
Energie electrica si termica, gaze si apa 13 12 10 15 11 18<br />
Constructii 433 535 636 777 977 1333<br />
Comert 6.278 6.246 6.679 6.998 7.317 7.515<br />
Hoteluri si restaurante 410 424 462 522 576 627<br />
Transporturi, <strong>de</strong>pozitare si comunicatii 431 481 695 802 886 936<br />
Intermedieri financiare 143 190 203 222 241 221<br />
Tranzactii imobiliare si alte servicii 897 1.351 1.786 2.252 2.621 3.025<br />
Invatamant 24 27 39 51 72 95<br />
Sanatate si asistenta socia<strong>la</strong> 110 136 180 221 271 318<br />
Alte activitati ale economiei nationale 216 295 327 366 415 452<br />
Sursa: Institutul National <strong>de</strong> Statistica – „Unitati locale active pe activitati ale economiei nationale <strong>la</strong> nivel <strong>de</strong> sectiune<br />
CAEN Rev.1, c<strong>la</strong>se <strong>de</strong> marime dupa numarul <strong>de</strong> sa<strong>la</strong>riati, regiuni <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare si ju<strong>de</strong>te‖<br />
Veniturile popu<strong>la</strong>tiei<br />
In ceea ce priveste veniturile popu<strong>la</strong>tiei, castigul sa<strong>la</strong>rial mediu net lunar <strong>la</strong> nivelul ju<strong>de</strong>tului Iasi<br />
a crescut in perioada 2001 – 2007 <strong>de</strong> <strong>la</strong> 268 RON <strong>la</strong> 1.000 RON. Cel mai mare castig sa<strong>la</strong>rial<br />
mediu net lunar se inregistreaza in administratie publica si aparare (2.023 RON) si este aproape<br />
<strong>de</strong> 4 ori mai mare <strong>de</strong>cat castigul sa<strong>la</strong>rial mediu net lunar al persoanelor din sectorul pescuit si<br />
piscicultura (577 RON), care reprezinta sectorul cu cele mai mici castiguri sa<strong>la</strong>riale. In tabelul<br />
urmator este prezentata evolutia castigului sa<strong>la</strong>rial mediu net lunar, <strong>la</strong> nivelul ju<strong>de</strong>tului Iasi, pe<br />
activitati ale economiei nationale.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 195<br />
of 246
Tabel 4.6-5: Evolutia castigului sa<strong>la</strong>rial nominal mediu net lunar pe activitati ale economiei<br />
nationale <strong>la</strong> nivelul ju<strong>de</strong>tului Iasi in perioada 2000 – 2007<br />
Activitati ale economiei nationale<br />
Anul<br />
2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
UM ROL ROL ROL RON RON RON<br />
Total<br />
Agricultura, vanatoare 2.937.735 3.636.653 4.862.648 522 681 849<br />
Silvicultura, exploatarea forestiera 3.074.605 5.279.405 6.289.641 705 780 951<br />
Pescuit si piscicultura 2.309.954 3.169.071 3.968.808 449 505 577<br />
Industrie 3.135.589 4.096.202 5.373.900 657 732 908<br />
Industria extractiva 5.373.900 5.788.275 4.156.250 681 743 672<br />
Industria prelucratoare 2.890.318 3.815.359 5.037.989 596 664 823<br />
Energie electrica si termica, gaze si<br />
apa<br />
5.783.251 7.758.980 8.801.266 1242 1.330 1.607<br />
Constructii 2.805.751 3.888.010 4.826.471 585 659 804<br />
Comert 2.329.874 3.275.397 4.223.837 488 507 727<br />
Hoteluri si restaurante 1.900.384 2.720.916 3.166.331 400 495 541<br />
Transport si <strong>de</strong>pozitare 4.344.323 5.610.713 6.843.368 758 774 1.065<br />
Posta si telecomunicatii 6.545.578 7.967.421 9.660.104 1.227 1.115 1.239<br />
Intermedieri financiare 7.434.534 9.600.617 12.917.525 1.537 1.593 1.915<br />
Tranzactii imobiliare si alte servicii 3.041.654 3.954.087 4.866.788 648 727 923<br />
Administratie publica si aparare 5.074.032 7.274.205 9.584.628 1.169 1.591 2.023<br />
Invatamant 4.190.000 5.037.069 7.111.394 973 1.150 1.375<br />
Sanatate si asistenta socia<strong>la</strong> 3.626.336 4.574.234 5.920.582 752 858 1.049<br />
Alte activitati ale economiei nationale 3.325.292 3.811.226 5.322.613 592 690 905<br />
Sursa: Institutul National <strong>de</strong> Statistica – „Castigul sa<strong>la</strong>rial nominal mediu net lunar pe activitati ale economiei<br />
nationale <strong>la</strong> nivel <strong>de</strong> sectiune CAEN, categorii <strong>de</strong> sa<strong>la</strong>riati, regiuni <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare si ju<strong>de</strong>te‖<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 196<br />
of 246
4.6.2 Impactul prognozat<br />
Strategia privind sistemul integrat <strong>de</strong> gestiune al <strong>de</strong>seurilor in Ju<strong>de</strong>tul Iasi este strans aliniata si<br />
complet in conformitate cu prioritatile strategice regionale si nationale. Proiectul va imbunatati<br />
infrastructura loca<strong>la</strong> invechita, ina<strong>de</strong>cvata privind serviciile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri soli<strong>de</strong> si <strong>de</strong> a <strong>de</strong>zvolta un<br />
sistem mo<strong>de</strong>rn, pentru a permite respectarea standar<strong>de</strong>lor europene si romanesti.<br />
De asemenea, proiectul va duce <strong>la</strong> imbunatatirea calitatii <strong>mediului</strong> si a vietii umane prin<br />
intermediul reabilitarii infrastructurii vechi in sectorul <strong>de</strong>seurilor soli<strong>de</strong>. Sortarea si recic<strong>la</strong>rea<br />
componentelor proiectelor va tine seama <strong>de</strong> tintele <strong>de</strong> recic<strong>la</strong>re indicate in P<strong>la</strong>nul national <strong>de</strong><br />
gestionare a <strong>de</strong>seurilor si P<strong>la</strong>nul Ju<strong>de</strong>tean <strong>de</strong> Gestionare a Deseurilor in Ju<strong>de</strong>tul Iasi. Inchi<strong>de</strong>rea<br />
<strong>de</strong>pozitelor neconforme va avea un aport insemnat <strong>asupra</strong> calitatii vietii, mai ales pentru<br />
locuitorii oraselor arondate.<br />
Amp<strong>la</strong>sarea <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri nepericuloase Tutora, precum si a statiilor <strong>de</strong> sortare,<br />
transfer si compostare s-au facut cu respectarea dispozitiilor legale referitoare <strong>la</strong> protectia<br />
asezarilor umane si a altor obiective <strong>de</strong> interes ecologic, social si economic (Ordinul Ministerului<br />
Sanatatii nr.536/1997, HG 349/2005, Ordinul MMGA 757/2004). Distantele fata <strong>de</strong> cele mai<br />
apropiate locuinte respecta reglementarile din actele normative <strong>de</strong> mai sus (>1000m).<br />
Proiectul va avea un impact benefic tradus prin imbunatatirea conditiilor <strong>de</strong> prestare a<br />
serviciilor <strong>de</strong> salubritate datorita urmatoarelor efecte directe:<br />
colectarea <strong>de</strong>seurilor <strong>la</strong> surse va <strong>de</strong>veni mai regu<strong>la</strong>ta pentru a asigura masa <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
necesara bunei functionari a statiei <strong>de</strong> transfer;<br />
se va asigura colectarea <strong>de</strong>seurilor din zonele rurale, eliminand astfel posibilitatea<br />
eliminarii necontro<strong>la</strong>te a acestora, in cursurile <strong>de</strong> apa din apropierea localitatilor, sau pe<br />
alte terenuri – un impact pozitiv <strong>asupra</strong> sanatatii oamenilor;<br />
prestatorii <strong>de</strong> servicii isi vor extin<strong>de</strong> aria <strong>de</strong> activitate pentru acoperirea in timp a tuturor<br />
localitatilor ju<strong>de</strong>tului; castigarea <strong>de</strong> clienti va aduce beneficii prestatorilor;<br />
existenta statiei <strong>de</strong> sortare va stimu<strong>la</strong> firmele <strong>de</strong> colectare <strong>de</strong>seuri in achizitionarea <strong>de</strong><br />
uti<strong>la</strong>je mo<strong>de</strong>rne <strong>de</strong> transport<br />
unii prestatori <strong>de</strong> servicii <strong>de</strong> colectare <strong>de</strong>seuri vor putea <strong>de</strong>veni operatori <strong>de</strong> statiilor <strong>de</strong><br />
sortare, compostare sau transfer (in cazul castigarii licitatiilor), crescandu-si astfel<br />
sursele <strong>de</strong> venituri.<br />
Realizarea <strong>de</strong>pozitului zonal <strong>la</strong> Tutora va avea inerent unele efecte negative legate <strong>de</strong>:<br />
costul serviciilor <strong>de</strong> salubritate; recuperarea investitiei si acoperirea costurilor <strong>de</strong><br />
exloatare se va reflecta in cest cost.<br />
Teoretic, amp<strong>la</strong>sarea investitiilor poate genera un impact negativ <strong>asupra</strong> asezarilor umane,<br />
prin:<br />
afectarea calitatii aerului si crearea <strong>de</strong> disconfort olfactiv;<br />
zgomotul datorat transportului <strong>de</strong>seului si activitatii buldozerelor si compactoarelor;<br />
poluarea biologica <strong>de</strong>terminata <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit (inmultirea vectorilor <strong>de</strong> agenti patogeni -<br />
muste, tantari, sobo<strong>la</strong>ni, pasari);<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 197<br />
of 246
modificarea peisajului in zona.<br />
Avand in ve<strong>de</strong>re ca proiectul <strong>de</strong> realizare a <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri preve<strong>de</strong> impermeabilizarea<br />
bazei si peretilor <strong>la</strong>terali (taluzurilor) a <strong>de</strong>pozitului, impurificarea apei subterane este exclusa, iar<br />
prin solutia adoptata pentru epurarea apelor uzate, nu va exista riscul <strong>de</strong> poluare a apelor <strong>de</strong><br />
suprafata.<br />
4.6.2.1 Zgomotul<br />
Principa<strong>la</strong> sursa <strong>de</strong> zgomote si vibratii care ar putea influenta negativ calitatea vietii<br />
locuitorilor este traficul rutier si activitatea buldozerelor si compactoarelor in incinta <strong>de</strong>pozitului.<br />
Ca si in faza <strong>de</strong> constructie, in perioada <strong>de</strong> exploatare este posibil pe amp<strong>la</strong>samente - in<br />
anumite momente - sa se realizeze nivele semnificative <strong>de</strong> zgomot, dar acestea nu vor fi<br />
perceptibile <strong>la</strong> limita <strong>mediului</strong> protejat. Prin ―mediu protejat‖ se intelege mediul locuit urban sau<br />
rural care se af<strong>la</strong> <strong>la</strong> distante <strong>de</strong> peste 1000m, asa cum este recomandat in legis<strong>la</strong>tie.<br />
Se estimeaza ca nivelul constant <strong>de</strong> zgomot realizat pe suprafata <strong>de</strong>pozitului in faza <strong>de</strong><br />
exploatare va fi mai mic <strong>de</strong>cat cel acceptat pentru incinte industriale (65 dBA), iar <strong>la</strong> reducerea<br />
sa vor contribui ca elemente <strong>de</strong> ecranare insasi <strong>de</strong>punerile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri din celulele <strong>de</strong>ja inchise,<br />
cat si per<strong>de</strong>aua vegeta<strong>la</strong> ce va <strong>de</strong>limita suprafata incintei. Amp<strong>la</strong>samentul este izo<strong>la</strong>t fata <strong>de</strong><br />
centrele locuite, iar programul <strong>de</strong> lucru al operatorului se va stabili astfel incat impactul poluarii<br />
sonore <strong>asupra</strong> asezarilor umane datorat activitatii din <strong>de</strong>pozit sa fie minim. Distanta <strong>de</strong> peste<br />
1,5 km fata <strong>de</strong> cea mai apropiata localitate exclu<strong>de</strong> orice disconfort pentru popu<strong>la</strong>tie.<br />
De exemplu, nivelul <strong>de</strong> zgomot produs <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> 16 m <strong>de</strong> un excavator, echipat cu un<br />
motor Diesel 4-53, 115 CP, 2400 rot/min este <strong>de</strong> 80,5 <strong>de</strong>cibeli. O configurare mai silentioasa,<br />
cu toba <strong>de</strong> esapament si amortizor <strong>de</strong> zgomot <strong>la</strong> admisie imbunatatite, venti<strong>la</strong>tor oprit, si 3<br />
panouri acustice in jurul motorului, vor reduce nivelul <strong>de</strong> zgomot <strong>la</strong> 71,5 <strong>de</strong>cibeli.<br />
Astfel <strong>de</strong> masuri se pot lua pentru uti<strong>la</strong>je atat in perioada <strong>de</strong> executie a lucrarilor, cat si <strong>de</strong><br />
exploatare.<br />
Pentru statiile <strong>de</strong> transfer zgomotul produs pe amp<strong>la</strong>sament se va datora in mare parte<br />
uti<strong>la</strong>jelor. Avand in ve<strong>de</strong>re faptul ca statia <strong>de</strong> transfer este prevazuta cu un sistem <strong>de</strong><br />
compostare, zgomotul produs va atinge o valoare maxima <strong>de</strong> 85 dBA.<br />
Pentru statiile <strong>de</strong> sortare nivelul <strong>de</strong> zgomot va fi cuprins intre 75 - 85 dBA, in functie <strong>de</strong><br />
tehnologia <strong>de</strong> sortare aleasa. Avand in ve<strong>de</strong>re distantele <strong>la</strong> care se af<strong>la</strong> fata <strong>de</strong> localitati, nu se<br />
estimeaza un impact negativ <strong>asupra</strong> popu<strong>la</strong>tiei din zonele locuite. In plus programul <strong>de</strong> lucru va<br />
fi stabilit in intervalele orare in care popu<strong>la</strong>tia este activa.<br />
La statia <strong>de</strong> compostare zgomotul va fi produs <strong>de</strong> uti<strong>la</strong>jele din amp<strong>la</strong>sament. Se estimeaza un<br />
nivel <strong>de</strong> zgomot care sa nu <strong>de</strong>paseasca 65 dBA.<br />
Distanta dintre sursa generatoare <strong>de</strong> zgomot si cel care receptioneza poate fi consi<strong>de</strong>rata o<br />
bariera. Dub<strong>la</strong>nd distanta <strong>de</strong> <strong>la</strong> sursa, nivelul zgomotului se reduce cu 6 <strong>de</strong>cibeli. Dupa cum se<br />
poate observa si in tabelul <strong>de</strong> mai jos, inmultind distanta cu 2, nivelul zgomotului <strong>la</strong> cel care<br />
receptioneaza se reduce mereu cu 6 <strong>de</strong>cibeli.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 198<br />
of 246
Tabel 4.6-6: Propagarea zgomotului<br />
Nivelul <strong>de</strong> <strong>de</strong>cibeli aferent<br />
sursei <strong>de</strong> zgomot<br />
Distanta dintre receptorul<br />
zgomotului si sursa <strong>de</strong><br />
zgomot<br />
Nivelul <strong>de</strong> <strong>de</strong>cibeli <strong>la</strong>nga<br />
receptorul zgomotului<br />
(dB) (m) (dB)<br />
90 1,6 87<br />
90 3,2 84<br />
90 6,4 78<br />
90 12,8 72<br />
90 25,6 66<br />
90 51,2 60<br />
90 102,4 54<br />
90 204,8 48<br />
4.6.2.2 Poluare biologica<br />
Conform OM al MAPM nr. 863/2002, poluarea biologica poate fi generata <strong>de</strong> microorganisme<br />
si/sau virusi. Din aceasta perspectiva, o poluare biologica directa este prezumabi<strong>la</strong> in prezenta<br />
<strong>evaluare</strong>, ca efect/rezultat al <strong>de</strong>seurilor periculoase si infectioase. Periculozitatea acestora<br />
consta in prezenta potentia<strong>la</strong> in masa lor a unor agenti patogeni, cum ar fi excretii, culturi <strong>de</strong><br />
<strong>la</strong>borator, tesuturi, materiale sau echipamente care au intrat in contact cu pacienti infectati.<br />
In literatura <strong>de</strong> specialitate, <strong>de</strong>seurile periculoase si infectioase sunt <strong>de</strong>finite astfel:<br />
<strong>de</strong>seuri rezultate in urma activitatilor medicale, care constituie un risc real pentru<br />
sanatatea umana si mediu si care sunt generate in urma activitatilor <strong>de</strong> diagnostic,<br />
tratament, supraveghere, prevenirea bolilor si recuperare medica<strong>la</strong>, inclusiv <strong>de</strong> cercetare<br />
medica<strong>la</strong> ; <strong>de</strong>vin infectioase daca sunt contaminate cu sange sau alte flui<strong>de</strong> biologice<br />
sau daca au venit in contact cu virusuri, bacterii, paraziti sau toxine ale<br />
microorganismelor.<br />
Aceasta categorie <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri nu face obiectul proiectului evaluat.<br />
In aceeasi ordine <strong>de</strong> i<strong>de</strong>i, se poate afirma ca <strong>de</strong>seurile municipale, si in mai mare masura fractia<br />
umeda a <strong>de</strong>seurilor menajere, contine o serie <strong>de</strong> germeni patogeni, care pot sa se <strong>de</strong>zvolte in<br />
acest mediu, mai ales in perioa<strong>de</strong>le cal<strong>de</strong> ale anului. Pentru diminuarea riscurilor <strong>de</strong><br />
contaminare cu asemenea poluanti biologici, Ministerul Sanatatii a emis Ordinul nr. 536/ 23<br />
iunie 1997, pentru aprobarea Normelor <strong>de</strong> igiena si a recomandarilor privind mediul <strong>de</strong> viata al<br />
popu<strong>la</strong>tiei. In Cap. 5 al acestui act, Norme <strong>de</strong> igiena referitoare <strong>la</strong> colectarea, in<strong>de</strong>partarea si<br />
neutralizarea <strong>de</strong>seurilor soli<strong>de</strong>, sunt prevazute procedurile recomandate pentru colectarea,<br />
transportul, procesarea si eliminarea principalelor categorii <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri menajere, cele mai<br />
importante fiind:<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 199<br />
of 246
Colectarea <strong>la</strong> sursa sa se realizeze, cel putin in doua fractii, recic<strong>la</strong>bile (uscata) si<br />
nerecic<strong>la</strong>bile (umeda);<br />
Colectarea sa fie facuta in pubele prevazute cu capace;<br />
Containerele <strong>de</strong>stinate transportului sa fie inchise;<br />
Deseurile predominant organice, bio<strong>de</strong>gradabile se colecteaza astfel incat:<br />
o<br />
o<br />
o<br />
Orice risc sau disconfort creat <strong>de</strong> mirosuri, insecte, rozatoare sa fie evitat;<br />
Pe cat posibil sa nu se amestece cu alte tipuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri;<br />
Sa se colecteze pe cat posibil, <strong>de</strong>seuri fara substante poluante.<br />
Pe <strong>de</strong> alta parte, o poluare biologica in perimetrul <strong>de</strong>pozitelor actuale neconforme, este<br />
favorizata <strong>de</strong> purtatorii specifici ai virusilor unor boli infectioase, purtatori din categoria<br />
rozatoarelor, pasarilor si insectelor, pentru care, arealul insalubru al zonelor respective este un<br />
mediu propice <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare.<br />
In consecinta, se apreciaza ca zonele actualelor <strong>de</strong>pozite neconforme constituie o sursa<br />
semnificativa <strong>de</strong> poluare biologica.<br />
Prin inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconforme, toate aceste problem vor fi eliminate.<br />
4.6.2.3 Poluare bacteriologica<br />
Poluarea bacteriologica se exprima in principal prin numarul mare <strong>de</strong> coliformi totali si oua <strong>de</strong><br />
paraziti intestinali (limbrici, ascarizi) care provin din fecalele animalelor <strong>de</strong> casa sau din<br />
scutecele <strong>de</strong> unica folosinta existente in <strong>de</strong>seuri. Acesti germeni patogeni sunt cat se poate <strong>de</strong><br />
banali, avand o mare raspandire in natura.<br />
Referitor <strong>la</strong> poluarea bacteriologica, problema principa<strong>la</strong> <strong>de</strong> impact nu este neaparat existenta<br />
germenilor patogeni in masa <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, existenta <strong>de</strong> altfel specifica si altor medii antropice si<br />
chiar celui natural, cat limitarea surselor si cailor <strong>de</strong> diseminare a acestora.<br />
Principalele cai <strong>de</strong> poluare microbiologica a zonelor din afara <strong>de</strong>pozitului sunt:<br />
<strong>de</strong>seurile usoare si suspensiile contaminate cu microorganisme antrenate <strong>de</strong> vant pe<br />
terenurile inconjuratoare;<br />
suspensiile antrenate in levigat, respectiv in efluentul statiei <strong>de</strong> epurare;<br />
contaminarea vehiculelor care transporta <strong>de</strong>seuri.<br />
Cea mai evi<strong>de</strong>nta forma <strong>de</strong> poluare biologica propriu zisa, care poate fi observata chiar si pe<br />
<strong>de</strong>pozitele ecologice in momentele <strong>de</strong> activitate mai redusa din cursul zilei <strong>de</strong> lucru, este<br />
prezenta pe masa <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri proaspat <strong>de</strong>scarcate a unui numar mare <strong>de</strong> pasari – ciori,<br />
pescarusi.<br />
Activitatea continua a buldozerului si a celor<strong>la</strong>lte uti<strong>la</strong>je <strong>de</strong> nive<strong>la</strong>re – compactare, precum si<br />
zgomotele care insotesc <strong>de</strong>scarcarea noilor transporturi <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri (zgomot <strong>de</strong> motoare,<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 200<br />
of 246
strigatele muncitorilor care orienteaza/supravegheaza <strong>de</strong>scarcarea) pot <strong>de</strong>scuraja pasarile <strong>de</strong> a<br />
se opri din zbor. In caz <strong>de</strong> nevoie, se poate ape<strong>la</strong> <strong>la</strong> mecanisme simple care genereaza<br />
zgomote ce sperie pasarile (practica <strong>de</strong>s intalnita in strainatate).<br />
Din cele prezentate mai sus reiese ca sanatatea popu<strong>la</strong>tiei din zona centrului <strong>de</strong> management<br />
al <strong>de</strong>seurilor Tutora, cea mai apropiata localitate, nu va fi afectata <strong>de</strong> activitatea din zona <strong>de</strong><br />
lucru a <strong>de</strong>pozitului. Riscurile pentru sanatatea umana se limiteaza <strong>la</strong> categoria persoanelor care<br />
vor lucra in <strong>de</strong>pozit si pentru reducerea lor sunt prevazute masuri <strong>de</strong> protectie a muncii,<br />
specifice domeniului <strong>de</strong> salubritate.<br />
4.6.3 Masuri <strong>de</strong> diminuare a <strong>impactului</strong><br />
Pentru eliminarea influentelor negative privind calitatea vietii, <strong>la</strong> executia acestui proiect se va<br />
asigura protectia calitatii factorilor <strong>de</strong> mediu prin:<br />
Impermeabilizarea bazei si peretilor <strong>la</strong>terali (taluzurilor) <strong>de</strong>pozitului, asa incat, sa fie<br />
exclusa impurificarea apei subterane, iar solutia adoptata pentru epurarea apelor uzate<br />
colectate va reduce <strong>la</strong> minim posibilitatea <strong>de</strong> poluare a apelor <strong>de</strong> suprafata;<br />
Exploatarea pe celule zilnice, in cazul <strong>de</strong>pozitului, care se acopera <strong>la</strong> sfarsitul zilei <strong>de</strong><br />
lucru; suprapunerea celulelor anuale, astfel incat suprafata ocupata <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri sa fie cat<br />
mai eficient izo<strong>la</strong>ta, reduce riscul <strong>de</strong> poluare a aerului cu suspensii si poluarea biologica;<br />
Ridicarea digurilor inainte <strong>de</strong> <strong>de</strong>mararea unui nou rand <strong>de</strong> celule zilnice/anuale asigura<br />
stabilitatea <strong>de</strong>pozitului, reduce vizibilitatea si antrenarea <strong>de</strong>seurilor usoare <strong>de</strong> catre vant;<br />
Realizarea per<strong>de</strong>lei vegetale pentru fiecare dintre cele trei amp<strong>la</strong>samente va avea efect<br />
<strong>de</strong>: retinere a mirosurilor eventual generate <strong>la</strong> <strong>de</strong>scarcarea si compactarea <strong>de</strong>seurilor,<br />
retinere a prafului si <strong>de</strong>seurilor usoare eventual antrenate <strong>de</strong> vant si ecranare pentru<br />
zgomotul produs pe suprafata <strong>de</strong> lucru;<br />
Masuri prevazute in proiect pentru reducerea riscului <strong>de</strong> poluare biologica:<br />
Imprejmuirea perimetrelor pentru a evita intrarea persoanelor straine si a animalelor;<br />
Acoperirea <strong>la</strong> sfarsitul fiecarei zile <strong>de</strong> lucru cu material inert a celulelor zilnice si pana <strong>la</strong><br />
folosirea insectici<strong>de</strong>lor sau ratici<strong>de</strong>lor in cazuri extreme: elimina inmultirea vectorilor <strong>de</strong><br />
agenti patogeni din <strong>de</strong>seuri, in plus asigur o suprafata mica <strong>de</strong> contact a <strong>de</strong>seurilor cu<br />
aerul ceace inseamna riscuri mai mici <strong>de</strong> antrenare <strong>de</strong> suspensii, mirosuri <strong>de</strong>zagreabile,<br />
aparitie a incendiilor, inmultirea tantarilor si mustelor sau atragerea pasarilor.<br />
Pentru eliminarea riscului <strong>de</strong> diseminare a germenilor patogeni prin intermediul uti<strong>la</strong>jelor<br />
<strong>de</strong> transport <strong>de</strong>seuri, in proiect s-au prevazut, <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozit, insta<strong>la</strong>tii <strong>de</strong> spa<strong>la</strong>re si<br />
<strong>de</strong>sinfectie a vehicolelor/uti<strong>la</strong>jelor care parasesc amp<strong>la</strong>samentul<br />
Pentru reducerea riscurilor privind sanatatea umana a angajatilor sunt prevazute masuri <strong>de</strong><br />
protectie a muncii, specifice domeniului <strong>de</strong> salubritate. Personalul angajat va fi instruit periodic<br />
referitor <strong>la</strong> modul <strong>de</strong> aplicare a masurilor <strong>de</strong> protectia muncii si <strong>de</strong> utilizare a echipamentelor<br />
specifice. Nu va fi admisa nici o <strong>de</strong>rogare <strong>de</strong> <strong>la</strong> obligativitatea purtarii echipamentului personal<br />
<strong>de</strong> protectie <strong>de</strong> catre angajatii implicati in procesele tehnologice.<br />
Proiectul preve<strong>de</strong> <strong>de</strong> asemenea masuri, care vor aduce o serie <strong>de</strong> beneficii pentru<br />
comunitatea loca<strong>la</strong>, cum ar fi:<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 201<br />
of 246
Cresterea veniturilor bugetului local datorita atragerii <strong>de</strong> investitori in zona, datorate<br />
realizarii infrastructurii;<br />
Ocuparea fortei <strong>de</strong> munca locale va creste atat in perioada <strong>de</strong> executie cat si ulterior, in<br />
perioada <strong>de</strong> exploatare;<br />
Crearea <strong>de</strong> locuri <strong>de</strong> munca pentru profesii variate si nivele <strong>de</strong> pregatire diferite -<br />
muncitori necalificati pana <strong>la</strong> ingineri cu experienta;<br />
Recalificarea popu<strong>la</strong>tiei tinere fara calificare, in diverse meserii - muncitori calificati in<br />
constructii, mecanici, electromecanici, etc.<br />
Masuri <strong>de</strong> reducere a zgomotului<br />
P<strong>la</strong>nificarea activitatilor reprezinta un mijloc administrativ <strong>de</strong> a contro<strong>la</strong> expunerea <strong>la</strong><br />
zgomot. O p<strong>la</strong>nificare privind amp<strong>la</strong>samentul surselor generatoare <strong>de</strong> zgomot poate<br />
reduce impactul zgomotelor.<br />
Daca este posibil sursele stationare <strong>de</strong> zgomot precum generatoarele si compresoarele<br />
trebuie sa fie pozitionate cat mai <strong>de</strong>parte posibil <strong>de</strong> receptorii sensibili <strong>la</strong> zgomot<br />
(personal angajat).<br />
Cand este posibil, sursele <strong>de</strong> zgomot pot fi inconjurate <strong>de</strong> stive, sau alte materiale <strong>de</strong><br />
constructii pentru a reduce expunerea receptorilor <strong>la</strong> zgomot. Se va folosi orice obiect<br />
din apropiere care poate avea rol <strong>de</strong> paravan, cum sunt rezervoarele <strong>de</strong> racire, remorci,<br />
sau birouri temporare construite pe santier. Se poate recurge <strong>la</strong> o rotatie a lucrarilor,<br />
pentru ca timpul <strong>de</strong> expunere sa fi limitat. Transferul fortei <strong>de</strong> munca <strong>de</strong> <strong>la</strong> o activitate cu<br />
grad inalt <strong>de</strong> expunere <strong>la</strong> o alta cu un grad mai scazut, poate face acceptabi<strong>la</strong><br />
expunerea zilnica a muncitorului <strong>la</strong> zgomote.<br />
Delimitarea perimetrului zonei cu zgomot (NPZ) reprezinta un alt mijloc administrativ <strong>de</strong><br />
control prin care se limiteaza expunerea unui numar cat mai redus <strong>de</strong> muncitori <strong>la</strong><br />
procesele sau uti<strong>la</strong>jele producatoare <strong>de</strong> zgomot .<br />
NPZ –urile sunt zonele in care nivelul zgomotelor atinge 85-90 <strong>de</strong>cibeli.<br />
NPZ-urile pot fi <strong>de</strong>limitate folosind un indicator al nivelului zgomotelor pentru a <strong>de</strong>termina<br />
distanta sigura <strong>de</strong> <strong>la</strong> sursa (90<strong>de</strong>cibeli).<br />
Toti muncitorii care trebuie sa lucreze in acea zona vor purta antifoane. Zona poate fi<br />
marcata ca ―Zona zgomotoasa – A se purta antifoane‖, in ace<strong>la</strong>si mod in care se<br />
marcheaza si zonele un<strong>de</strong> este necesar a se purta casti <strong>de</strong> protectie‖.<br />
4.7 Conditii culturale si entice, patrimoniu cultural<br />
Resursele cultural-turistice ale ju<strong>de</strong>tului Iasi sunt <strong>de</strong> o varietate importanta, respective 526 <strong>de</strong><br />
locuri arheologice, 20 <strong>de</strong> case memoriale din care 10 sunt muzee cat si 580 monumente istorice<br />
si arhitecturale dispersate pe intreg teritoriul ju<strong>de</strong>tului, dar cu o concentratie importanta in<br />
municipiul Iasi.<br />
Se evi<strong>de</strong>ntiaza astfel 3 zone distincte:<br />
Zona turistica a municipiului Iasi<br />
Zona turistica median – centra<strong>la</strong><br />
Zona turistica Cotnari-Har<strong>la</strong>u<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 202<br />
of 246
In cazul municipiului Iasi, elemental <strong>de</strong> baza al fondului turistic este cel istoric si cultural,<br />
reprezentat prin monumente, muzee <strong>de</strong> diferite profile, case memorial, institutii <strong>de</strong> cultura si<br />
arta, specific unei foste capital. Orasul se situeaza pe primul loc in Moldova, in calitate <strong>de</strong> centru<br />
al culturii, stiintei si artei. Tipurile <strong>de</strong> turism practicate sunt:<br />
Turismul cultural – legat <strong>de</strong> prezenta munumentelor istorice (Pa<strong>la</strong>tul Culturii, Curtea<br />
Domneasca, Casa Cuza, casa Racovita, Pa<strong>la</strong>tul domnitorului Mihai Sturza, Paltul Vasile<br />
Roznovanu, Boj<strong>de</strong>uca lui Ion Creanga, Casa lui George Toparceanu) si a numeroaselor<br />
muzee, dintre care amintim: Muzeul <strong>de</strong> Istorie al Moldovei, Muzeul <strong>de</strong> Arta, Muzeul<br />
Unirii;<br />
Turismul ecleziastic – legat <strong>de</strong> prezenta manastirilor si a bisericilor, precum: Catedra<strong>la</strong><br />
Mitropolitana, Biserica Trei Ierarhi, Manastirea Cetatuia, Manastirea Frumoasa;<br />
Turismul etnografic – legat <strong>de</strong> organizarea diverselor targuri, festivaluri cu caracter<br />
folcloric;<br />
Turismul balneo-medical; turismul sportiv;turismul <strong>de</strong> transit; turismul <strong>de</strong> sfarsit <strong>de</strong><br />
saptamana.<br />
Zona turistica mediana-centra<strong>la</strong> beneficiaza <strong>de</strong> prezenta a doi poli turistici locali care se<br />
contureaza in jurul localitatilor Cucuteni si Strunga-Mic<strong>la</strong>useni-Mircesti.<br />
Zona turistica Cotnari-Har<strong>la</strong>u se disinge prin diversitatea resurselor sale turistice, atat natural<br />
cat si antropice, dintre care amintim: Cetatea traco-getica ―Dealul Catalina‖, numeroase vestigii<br />
istorice si <strong>de</strong> arhitectura precum Ansamblul Curtii Boieresti, Schitul <strong>la</strong>curi, biserica Sf. Nico<strong>la</strong>e<br />
(Deleni).<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 203<br />
of 246
Figura 4.7-1: Harta monumentelor istorice in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Distantele <strong>de</strong> <strong>la</strong> obiectivele propuse in proiect pana <strong>la</strong> monumentele i<strong>de</strong>ntificate sunt<br />
apreciabile, astfel ca implementarea proiectului nu va avea un impact <strong>asupra</strong> acestora.<br />
Se poate aprecia ca, prin natura activitatilor propuse, investitia nu va avea un impact<br />
semnificativ <strong>asupra</strong> conditiilor etnice si culturale din zona.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 204<br />
of 246
5. ANALIZA ALTERNATIVELOR<br />
5.1 Justificarea amp<strong>la</strong>samentelor alese<br />
La alegerea amp<strong>la</strong>samentelor au fost luate in consi<strong>de</strong>rare urmatoarele aspecte:<br />
Necesitatea facilitatilor pentru o anumita zona;<br />
Cantitatile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri generate;<br />
Distanta pana <strong>la</strong> zonele locuite;<br />
Accesul autogunoierelor <strong>la</strong> facilitate;<br />
Conditiile din zona (adancimea <strong>la</strong> care se af<strong>la</strong> freaticul, caracteristicile solului, distanta <strong>la</strong><br />
care se af<strong>la</strong> apele <strong>de</strong> suprafata, etc);<br />
Disponibilitatea terenurilor;<br />
Distanta pana <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul conform existent (pentru statia <strong>de</strong> sortare si statia <strong>de</strong><br />
compostare Tutora, cu ajutorul carora se va reduce cantitatea <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri <strong>de</strong>pozitate in<br />
<strong>de</strong>pozitul existent conform).<br />
5.1.1 Amp<strong>la</strong>sament statie <strong>de</strong> transfer si sortare Ruginoasa<br />
Amp<strong>la</strong>samentul viitoarei statii <strong>de</strong> sortare si transfer Ruginoasa este situat <strong>la</strong> circa 1 km Vest <strong>de</strong><br />
comuna Ruginoasa, pe partea stanga a drumului ju<strong>de</strong>tan DN 28A, mergand dinspre Orasul<br />
Targu Frumos catre orasul Pascani.<br />
Amp<strong>la</strong>samentul cuprin<strong>de</strong> 4 ha, fiind situat in extravi<strong>la</strong>nul Comunei Ruginoasa, Ju<strong>de</strong>tul Iasi, in<br />
zona <strong>de</strong>numita ―Osoi‖, <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> aproximativ 1 km <strong>de</strong> zona intravi<strong>la</strong>na a localitatii si<br />
apartine domeniului public al localitatii Ruginoasa.<br />
Accesul rutier se realizeaza prin intermediul drumului ju<strong>de</strong>tean DN 28A.<br />
In ve<strong>de</strong>rea realizarii proiectului ―Sistem <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi‖ si a<br />
obiectivului proiectat statie <strong>de</strong> transfer, sortare si compostare Ruginoasa a fost obtinuta HCL nr.<br />
79 din data 10.09.2009, care face dovada punerii <strong>la</strong> dispozitie a terenului.<br />
5.1.2 Amp<strong>la</strong>sament Statie <strong>de</strong> transfer Baltati<br />
Amp<strong>la</strong>samentul viitoarei statii <strong>de</strong> transfer Baltati este situat <strong>la</strong> circa 2.0 km Nord <strong>de</strong> comuna<br />
Erbiceni, pe partea dreapta a drumului comunal DC 115, mergand dinspre localitatea Baltati<br />
catre localitatea Erbiceni.<br />
Amp<strong>la</strong>samentul pus <strong>la</strong> dispozitie conform HCL cuprin<strong>de</strong> 1.0 ha, fiind situat in extravi<strong>la</strong>nul<br />
comunei Baltati, ju<strong>de</strong>tul Iasi, <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> aproximativ 2 km <strong>de</strong> zona intravi<strong>la</strong>na a localitatii<br />
Erbiceni si apartine domeniului public al comunei Baltati.<br />
Accesul rutier se realizeaza prin intermediul drumului comunal DC 115.<br />
5.1.3 Amp<strong>la</strong>sament centru <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor Tutora<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 205<br />
of 246
Amp<strong>la</strong>samentul facilitatii centrale <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora este pozitionat in partea <strong>de</strong> V a comunei Tutora.<br />
Terenul este amp<strong>la</strong>sat in zona neincorporata a comunei Tutora. Suprafata ocupata <strong>de</strong> intreaga<br />
investitie este <strong>de</strong> 69 ha, din care doar 50 ha au fost concesionate <strong>de</strong> primaria Tutora catre<br />
Primaria Iasi. Din aceste 50 ha, 27 ha au fost scosi din circuitul agricol in cadrul Conventiei.<br />
Suprafetele ocupate <strong>de</strong> investitiile din cadrul centrului <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora sunt<br />
urmatoarele:<br />
Suprafata <strong>de</strong>pozitului Tutora – 55,65 ha;<br />
Spatii comune si administrative – 4,40 ha;<br />
Statie <strong>de</strong> sortare existenta – 0,38 ha;<br />
Statie <strong>de</strong> compostare existenta – 1,23 ha;<br />
Statie <strong>de</strong> sortare – extin<strong>de</strong>re – 0,38 ha;<br />
Statie TMB – 3,34 ha;<br />
Spatii comune intre celule – 3,62 ha.<br />
Centrul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora este amp<strong>la</strong>sat <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> 2,3 km fata <strong>de</strong><br />
localitatea Cristesti, 3,8 km fata <strong>de</strong> localitatea Tutora si 3,2 km fata <strong>de</strong> localitatea Holboca.<br />
Accesul pe amp<strong>la</strong>sament se realizeaza <strong>de</strong> <strong>la</strong> DJ 249A, pana <strong>la</strong> pod peste Jijia pe DC22 spre<br />
satul Tutora.<br />
5.1.4 Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Pascani-Valea Seaca<br />
Amp<strong>la</strong>samentul <strong>de</strong>pozitului urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Pascani – Valea Seaca are o suprafata<br />
<strong>de</strong> 3.5 ha si este situat <strong>la</strong> circa 2 km limita <strong>de</strong> Municipiul Pascani si <strong>la</strong> 6 km <strong>de</strong> Fantanele.<br />
Actualul <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri este exploatat <strong>de</strong> circa 30 <strong>de</strong> ani.<br />
Amp<strong>la</strong>samentul cuprin<strong>de</strong> 3.5 ha, fiind situat in extravi<strong>la</strong>nul Municipiului Pascani, ju<strong>de</strong>tul Iasi, <strong>la</strong> o<br />
distanta <strong>de</strong> aproximativ 2 km <strong>de</strong> zona intravi<strong>la</strong>na a localitatii Pascani si apartine domeniului<br />
public al Municipiului.<br />
Accesul rutier se realizeaza prin intermediul drumului ju<strong>de</strong>tean Iasi – Lespezi DJ 208.<br />
5.1.5 Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Targu-Frumos-Adancata<br />
Amp<strong>la</strong>samentul <strong>de</strong>pozitului urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Targu – Frumos – Adancata este situat<br />
<strong>la</strong> circa 2 km <strong>de</strong> orasul Targu – Frumos, in tar<strong>la</strong>ua Capu Calului, parce<strong>la</strong> 2714, pe partea<br />
dreapta a DN 28B, drum <strong>de</strong> mers Targu – Frumos spre Har<strong>la</strong>u.<br />
Actualul <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri are o suprafata <strong>de</strong> 2.7 h si este exploatat <strong>de</strong> circa<br />
27 <strong>de</strong> ani.<br />
Amp<strong>la</strong>samentul este situat in extravi<strong>la</strong>nul orasul Targu - Frumos, ju<strong>de</strong>tul Iasi, <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong><br />
aproximativ 2 km <strong>de</strong> zona intravi<strong>la</strong>na a orasului Targu – Frumos si apartine domeniului public al<br />
Municipiului.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 206<br />
of 246
Accesul rutier se realizeaza prin intermediul drumului national Targu-Frumos – Har<strong>la</strong>u DN 28B.<br />
5.1.6 Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Har<strong>la</strong>u<br />
Amp<strong>la</strong>samentul <strong>de</strong>pozitului urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Har<strong>la</strong>u este situat <strong>la</strong> circa 5 km <strong>de</strong><br />
orasul Har<strong>la</strong>u, in tar<strong>la</strong>ua T20, parce<strong>la</strong> 550.<br />
Obiectivul analizat se invecineaza astfel:<br />
La Nord - este <strong>de</strong>limitata <strong>de</strong> drurnul <strong>de</strong> acces si un teren necultivat;<br />
La Est - un teren necultivat si un curs <strong>de</strong> apa nepermanent;<br />
La Sud - teren necultivat, fara utilizari agricole sau comerciale;<br />
La Vest - drumul <strong>de</strong> acces neasfaltat si un teren agricol.<br />
Amp<strong>la</strong>samentul studiat se gaseste in partea <strong>de</strong> Nord-Est pe Dealul Humariei al orasului Har<strong>la</strong>u,<br />
format din luturi loessoi<strong>de</strong> cu panta mare in partea <strong>de</strong> Est a amp<strong>la</strong>samentului. In perimetrul<br />
amp<strong>la</strong>samentului nu sunt zone protejate sau piese <strong>de</strong> patrimomiu.<br />
Amp<strong>la</strong>samentul este situat in extravi<strong>la</strong>nul orasul Har<strong>la</strong>u, ju<strong>de</strong>tul Iasi, <strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> aproximativ<br />
5 km <strong>de</strong> zona intravi<strong>la</strong>na a orasului Har<strong>la</strong>u si apartine domeniului public al orasului.<br />
Actualul <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri are o suprafata <strong>de</strong> 2.0 h si este exploatat <strong>de</strong> circa<br />
47 <strong>de</strong> ani.<br />
5.1.7 Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit urban neconform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Tomesti<br />
Amp<strong>la</strong>samentul <strong>de</strong>pozitului urban neconform este situat in lunca raului Bahlui, <strong>la</strong> Est <strong>de</strong><br />
municipiul <strong>la</strong>si <strong>la</strong> cca. 1,3 km distanta <strong>de</strong> acesta si <strong>la</strong> Sud <strong>de</strong> raul Bahlui; acesta este amp<strong>la</strong>sata<br />
<strong>la</strong> o distanta <strong>de</strong> 1,6 km fata <strong>de</strong> localitatea Tomesti, 1,2 km fata <strong>de</strong> localitatea Holboca si 1,3 km<br />
fata <strong>de</strong> localitatea V<strong>la</strong>diceni. Depozitul se af<strong>la</strong> in bazinul hidrografic al raului Bahlui, <strong>la</strong> o distanta<br />
<strong>de</strong> aprox. 704 m fata <strong>de</strong> acesta.<br />
Suprafata ocupata <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu este <strong>de</strong> 15,4 ha. Accesul se face din drumul ju<strong>de</strong>tean DN 28<br />
(E583), <strong>la</strong>si – Tomesti - Albita, si apoi pe un drum tehnologic betonat, amp<strong>la</strong>sat in incinta<br />
<strong>de</strong>pozitului, avand lungimea <strong>de</strong> cca 700 m.<br />
5.2 Analiza <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong><br />
Pentru alternativa aleasa prin proiect se efectueaza <strong>evaluare</strong>a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong>,<br />
utilizand o metoda matricia<strong>la</strong> (indici <strong>de</strong> calitate) si metoda V. Rojanschi (indicele <strong>de</strong> poluare<br />
globa<strong>la</strong>).<br />
Evaluarea <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> inconjurator are <strong>la</strong> baza:<br />
indici <strong>de</strong> calitate pe factori <strong>de</strong> mediu ( I c )<br />
indicele <strong>de</strong> poluare globa<strong>la</strong> ( I PG )<br />
5.2.1 Evaluarea <strong>impactului</strong> pe factori <strong>de</strong> mediu<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 207<br />
of 246
Calitatea unui factor <strong>de</strong> mediu sau element al <strong>mediului</strong> se incadreaza in raport cu limitele<br />
admise in STAS – uri sau Normative <strong>de</strong> reglementare sau se estimeaza efectele ―proiectului―<br />
<strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> avand <strong>la</strong> baza ―marimea― care se <strong>de</strong>termina luand in consi<strong>de</strong>rare nivelul unor<br />
indicatori <strong>de</strong> calitate ce caracterizeaza efectele.<br />
In raport cu marimea efectelor avem indici <strong>de</strong> calitate ( I c ):<br />
L proiect – actiunile proiectului<br />
L reglementat – norme si acte <strong>de</strong> reglementare<br />
Inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nta dintre actiunile proiectului si efectele <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> inconjurator (E) se poate<br />
evi<strong>de</strong>ntia prin marcarea in caseta corespunzatoare a marimii acesteia estimata printr-un sistem<br />
comun pentru tot ansamblul (cu +, - sau zero), astfel:<br />
+ influenta pozitiva<br />
0 influenta nu<strong>la</strong><br />
– influenta negativa<br />
E – efect pozitiv sau negativ rezultat din cuantificarea influentelor activitatii proiectate <strong>asupra</strong><br />
calitatii factorilor <strong>de</strong> mediu, in raport cu normativele <strong>de</strong> reglementare.<br />
I c = +1<br />
I c = - 1<br />
I c = 0<br />
- influentele sunt pozitive iar mediul este afectat in limitele admisibile<br />
- influentele sunt negative iar mediul este afectat peste limitele admise<br />
- starea <strong>mediului</strong> nu este afectata <strong>de</strong> proiect<br />
5.2.1.1 Evaluarea <strong>impactului</strong> pe factori <strong>de</strong> mediu prin indici <strong>de</strong> calitate ( I c )<br />
Matricea <strong>de</strong> <strong>evaluare</strong> a <strong>impactului</strong><br />
Actiunea sau<br />
sursele generatoare<br />
Amp<strong>la</strong>samentul si modul <strong>de</strong> ocupare a<br />
terenului<br />
Efectele <strong>asupra</strong> factorilor <strong>de</strong> mediu<br />
Aer Apa Sol-subsol Biodiversitatea<br />
Asezari<br />
umane<br />
0 0 - 0 0<br />
Evacuare ape uzate 0 + + 0 +<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 208<br />
of 246
Concentratiile <strong>de</strong> poluanti in aer in raport cu<br />
C.M.A.<br />
Nivelul zgomotului in raport cu nivelul<br />
maxim admis<br />
+ 0 0 + +<br />
0 0 0 - -<br />
Managementul <strong>de</strong>seurilor + + + + +<br />
Riscul <strong>de</strong> avarii si acci<strong>de</strong>nte cu impact<br />
<strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong><br />
- - 0 - -<br />
Efectul social si economic 0 0 0 0 +<br />
MARIMEA EFECTELOR +1 +1 +1 0 +2<br />
E AER = +1<br />
E APA = +1<br />
E SOL-SUBSOL = +1<br />
E BIODIVERSITATE = 0<br />
E ASEZARI UMANE = +2<br />
Factor <strong>de</strong> mediu Valoarea indicelui <strong>de</strong> calitate (I c ) Concluzii<br />
Aer +1 afectat in limite admise<br />
Apa +1 afectat in limite admise<br />
Sol – subsol +1 afectat in limite admise<br />
Biodiversitate 0 nu este afectat semnificativ<br />
Asezari umane 0,5 afectat in limite admise<br />
Valoarea I c indica faptul ca prin respectarea preve<strong>de</strong>rilor proiectului, atat in perioada <strong>de</strong> executie<br />
a lucrarilor <strong>de</strong> constructie, cat si in perioada <strong>de</strong> exploatare a obiectivelor care compun „Sistemul<br />
integrat <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi‖, impactul <strong>asupra</strong> factorilor <strong>de</strong> mediu se va<br />
incadra in limitele admise, datorita masurilor <strong>de</strong> prevenire si diminuare a <strong>impactului</strong> prevazute.<br />
5.2.2 Evaluarea globa<strong>la</strong> a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong><br />
Evaluarea <strong>impactului</strong> global <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> se bazeaza pe:<br />
valoarea indicilor <strong>de</strong> calitate (I c ) pe factori <strong>de</strong> mediu;<br />
scara <strong>de</strong> bonitate notata <strong>de</strong> <strong>la</strong> 1 <strong>la</strong> 10, corespunzatoare valorilor I c<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 209<br />
of 246
Nota <strong>de</strong><br />
bonitate<br />
Valoarea I c<br />
Efectele <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> inconjurator<br />
10 I c = 0 - mediul nu este afectat <strong>de</strong> activitatea proiectata<br />
9 I c = 0,0 ÷ 0,25<br />
8 I c = 0,25 ÷ 0,50<br />
7 I c = 0,50 ÷1,00<br />
6 I c = -1,0<br />
5 I c = -1,0 ÷ -0,5<br />
4 I c = -0,5 ÷ -0,25<br />
3 I c = -0,25 ÷ -0,025<br />
2 I c = -0,025 ÷ -0,0025<br />
1 I c = sub –0,0025<br />
- mediul este afectat <strong>de</strong> proiect in limite admisibile, nivel 1.<br />
- efectele sunt pozitive<br />
- mediul este afectat <strong>de</strong> proiect in limite admisibile, nivel 2.<br />
- efectele sunt pozitive<br />
- mediul este afectat <strong>de</strong> proiect in limite admisibile, nivel 3.<br />
- efectele sunt pozitive<br />
- mediul afectat <strong>de</strong> proiect peste limitele admise, nivel 1.<br />
- efectele sunt negative<br />
- mediul este afectat <strong>de</strong> proiect peste limitele admise, nivel 2.<br />
- efectele sunt negative<br />
- mediul este afectat <strong>de</strong> proiect peste limitele admise, nivel 3.<br />
- efectele sunt negative<br />
- mediul este <strong>de</strong>gradat, nivel 1.<br />
- efectele sunt nocive <strong>la</strong> durate lungi <strong>de</strong> expunere<br />
- mediul este <strong>de</strong>gradat, nivel 2.<br />
- efectele sunt nocive <strong>la</strong> durate medii <strong>de</strong> expunere<br />
- mediul este <strong>de</strong>gradat, nivel 3.<br />
- efectele sunt nocive <strong>la</strong> durate scurte <strong>de</strong> expunere<br />
5.2.2.1 Metoda <strong>de</strong> <strong>evaluare</strong> globa<strong>la</strong> a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong><br />
Este o metoda analitica <strong>de</strong> tip cantitativ pe baza indicelui <strong>de</strong> poluare globa<strong>la</strong> (I PG ), care rezulta<br />
din raportul intre starea i<strong>de</strong>a<strong>la</strong> (natura<strong>la</strong>) si starea rea<strong>la</strong> (<strong>de</strong> poluare).<br />
Reprezentarea grafica : Starea i<strong>de</strong>a<strong>la</strong> si starea rea<strong>la</strong> se reprezinta grafic rezultand o<br />
diagrama inscrisa intr-un cerc cu raza <strong>de</strong> 10 unitati <strong>de</strong> bonitate, a carei forma <strong>de</strong>pin<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> numarul factorilor <strong>de</strong> mediu analizati.<br />
Starea i<strong>de</strong>a<strong>la</strong> (S i ): este reprezentata grafic printr-o forma geometrica regu<strong>la</strong>ta inscrisa<br />
intr-un cerc cu raza <strong>de</strong> 10 unitati <strong>de</strong> bonitate (1 unitate = 1 cm).<br />
Starea rea<strong>la</strong> (S r ): este o figura geometrica neregu<strong>la</strong>ta obtinuta prin unirea punctelor ce<br />
reprezinta valoarea echivalenta a indicelui <strong>de</strong> calitate in scara <strong>de</strong> bonitate si care se<br />
inscrie in figura geometrica regu<strong>la</strong>ta a starii i<strong>de</strong>ale.<br />
Indicele <strong>de</strong> poluare globa<strong>la</strong> - I PG : rezulta din raportul dintre suprafata ce reprezinta starea<br />
i<strong>de</strong>a<strong>la</strong> (S i ) si starea rea<strong>la</strong> (S r ).<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 210<br />
of 246
I PG = 1 - nu exista poluare<br />
I PG<br />
1 - exista modificari <strong>de</strong> calitate a <strong>mediului</strong>.<br />
Scara <strong>de</strong> calitate:<br />
I PG = 1<br />
I PG = 1...2<br />
I PG = 2...3<br />
I PG = 3...4<br />
I PG = 4...6<br />
- mediul natural nu este afectat <strong>de</strong> activitatea umana<br />
- mediul este supus efectelor activitatii umane in limite admisibile<br />
- mediul este supus activitatii umane, provocand stare <strong>de</strong> disconfort formelor<br />
<strong>de</strong> viata<br />
- mediul este afectat <strong>de</strong> activitatea umana, provocand tulburari formelor <strong>de</strong><br />
viata<br />
- mediul este afectat grav <strong>de</strong> activitatea umana, periculos pentru formele <strong>de</strong><br />
viata<br />
I PG 6 - mediul este <strong>de</strong>gradat, impropriu formelor <strong>de</strong> viata.<br />
5.2.2.1.1 Determinarea indicelui <strong>de</strong> poluare globa<strong>la</strong><br />
Indicele <strong>de</strong> poluare globa<strong>la</strong> I PG - rezulta din raportul S i / S r conform metodologiei prezentate.<br />
Valoarea S i (starea i<strong>de</strong>a<strong>la</strong>) - rezulta din figura geometrica regu<strong>la</strong>ta avand suprafata: Si = 256,36<br />
cm 2<br />
Valoarea S r (starea rea<strong>la</strong>) - rezulta din figura geometrica neregu<strong>la</strong>ta inscrisa in figura<br />
geometrica regu<strong>la</strong>ta a starii i<strong>de</strong>ale si construita prin unirea punctelor rezultate din amp<strong>la</strong>sarea<br />
valorilor N b (nota <strong>de</strong> bonitate) pentru fiecare factor <strong>de</strong> mediu luat in consi<strong>de</strong>rare.<br />
Valoarea N b - se obtine pentru fiecare factor <strong>de</strong> mediu din scara <strong>de</strong> bonitate in functie <strong>de</strong><br />
valoarea indicelui <strong>de</strong> poluare si serveste <strong>la</strong> reprezentarea grafica, ca o metoda <strong>de</strong> simu<strong>la</strong>re a<br />
efectului sinergic.<br />
Factor <strong>de</strong> mediu I c (indice <strong>de</strong> calitate) N b (nota <strong>de</strong> bonitare)<br />
Aer +1 7<br />
Apa +1 7<br />
Sol-susol +1 7<br />
Biodiversitate 0 10<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 211<br />
of 246
Asezari umane 0,5 8<br />
Re<strong>la</strong>tia grafica - intre N b calcu<strong>la</strong>t pentru cinci elemente ale <strong>mediului</strong>, este o figura geometrica<br />
neregu<strong>la</strong>ta formata cu valorile dn coloana 3 a tabelului <strong>de</strong> mai sus, avand suprafata: S r =156,11<br />
cm 2 .<br />
Valoarea indicelui <strong>de</strong> poluare globa<strong>la</strong> este: I PG = 1,64<br />
Valoarea indicelui <strong>de</strong> poluare globa<strong>la</strong> exprima incadrarea in limitele admise ale factorilor <strong>de</strong><br />
mediu, avand in ve<strong>de</strong>re ca proiectul preve<strong>de</strong> alegerea celor mai bune tehnici disponibile (BAT)<br />
in domeniul <strong>de</strong>pozitarii si tratarii <strong>de</strong>seurilor, inclusiv masuri <strong>de</strong> prevenire si reducere a <strong>impactului</strong><br />
<strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong>.<br />
Efectele proiectului din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re social si economic vor fi pozitive.<br />
6. MONITORIZAREA<br />
Monitorizarea obiectivelor se va efectua atat in faza <strong>de</strong> executie, in faza <strong>de</strong> exploatare, cat si<br />
post-inchi<strong>de</strong>re (pentru <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri) pentru fiecare obiectiv prevazut in proiect.<br />
Monitorizarea va fi efectuata <strong>de</strong> constructor, pe durata executiei lucrarilor si <strong>de</strong> beneficiar pe<br />
durata <strong>de</strong> exploatare a obiectivului, cat si <strong>de</strong> autoritatile ju<strong>de</strong>tene si locale (Agentia pentru<br />
protectia Mediului, filia<strong>la</strong> loca<strong>la</strong> a Administratiei Nationale ―Apele Romane‖, organele locale <strong>de</strong><br />
sanatate publica, organisme ale administratiei locale si ju<strong>de</strong>tene, etc).<br />
Programul <strong>de</strong> automonitorizare a efectelor <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> va fi intocmit conform Anexei 2 <strong>la</strong><br />
Normativul Tehnic privind <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor aprobat prin Ord. 757/2004 al MMGA.<br />
Monitorizarea investitiilor se fa efectua atat in etapa <strong>de</strong> executie a lucrarilor, cat si in etapa <strong>de</strong><br />
operare.<br />
Automonitoringul efectuat <strong>de</strong> operatorul <strong>de</strong>pozitului are urmatoarele componente:<br />
monitoringul emisiilor;<br />
monitoringul calitatii factorilor <strong>de</strong> mediu;<br />
monitoringul tehnologic;<br />
monitoringul post – inchi<strong>de</strong>re.<br />
6.1.1 Monitorizarea in faza <strong>de</strong> executie<br />
In ve<strong>de</strong>rea supravegherii calitatii factorilor <strong>de</strong> mediu si a monitorizarii activitatii se propune<br />
angajarea <strong>de</strong> catre antreprenorul general a unei firme <strong>de</strong> specialitate, care sa efectueze o<br />
monitorizare lunara a performantelor activitatii acestuia cu privire <strong>la</strong> protectia <strong>mediului</strong>, respectiv<br />
conformarea cu normele impuse prin legis<strong>la</strong>tia actua<strong>la</strong>.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 212<br />
of 246
Inainte <strong>de</strong> inceperea lucrarilor Constructorul va intocmi un p<strong>la</strong>n <strong>de</strong> management <strong>de</strong> mediu, care<br />
va trebui, <strong>de</strong> preferinta, sa respecte cerintele ISO 14001:1997.<br />
P<strong>la</strong>nul <strong>de</strong> management i<strong>de</strong>ntifica toate sursele <strong>de</strong> poluare si contine masurile prin care sa<br />
asigure ca nu va fi produsa nici o poluare <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong>.P<strong>la</strong>nul <strong>de</strong> management se va e<strong>la</strong>bora<br />
pentru toata periada executarii lucrarilor si va mentiona termene <strong>de</strong> in<strong>de</strong>plinire a obictivelor <strong>de</strong><br />
mediu.<br />
Pentru monitorizarea implementarii p<strong>la</strong>nului <strong>de</strong> management si monitorizarii activitatii din punct<br />
<strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al protectiei <strong>mediului</strong> va fi numit un responsabil <strong>de</strong> mediu. Se vor face controale<br />
periodice pentru verificarea in<strong>de</strong>plinirii obiectivelor din p<strong>la</strong>nul <strong>de</strong> management <strong>de</strong> mediu si<br />
respectarea masurilor si a conditiilor impuse <strong>de</strong> ARPM Bacau prin Acordul <strong>de</strong> mediu.<br />
Personalul angajat va fi calificat conform specificului lucrarilor si va fi instruit conform procedurii<br />
<strong>de</strong> instruire a<strong>de</strong>cvate privind protectia <strong>mediului</strong> propusa in P<strong>la</strong>nul <strong>de</strong> management.<br />
P<strong>la</strong>nul <strong>de</strong> management <strong>de</strong> mediu va fi inaintat APM Iasi inainte <strong>de</strong> inceperea lucrarilor.<br />
Se mentioneaza totodata ca, in conformitate cu legis<strong>la</strong>tia actua<strong>la</strong>, stabilirea terenurilor <strong>de</strong><br />
amp<strong>la</strong>sare a organizarilor <strong>de</strong> santier si a <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> materiale si <strong>de</strong>seuri se face <strong>de</strong> catre<br />
constructori <strong>la</strong> e<strong>la</strong>borarea ofertelor.<br />
Constructorul are obligatia notificarii APM a oricarei emisii aparute acci<strong>de</strong>ntal ori ca urmare a<br />
unui acci<strong>de</strong>nt major<br />
Depozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri – zona <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare propriu-zisa<br />
Monitorizarea in faza <strong>de</strong> executie a acestei componente a proiectului presupune urmarirea si<br />
controlul urmatorilor parametri <strong>de</strong> mediu:<br />
Modul <strong>de</strong> in<strong>de</strong>plinire a cerintelor privind terenul <strong>de</strong> fundare si impermeabilizarea bazei<br />
<strong>de</strong>pozitului regional, cu referire <strong>la</strong>: proprietatile fizice ale terenului <strong>de</strong><br />
fundare:omogenitate, capacitate portanta, pozitia panzei freatice; chimismul terenului<br />
<strong>de</strong> fundare; mineralogia terenului <strong>de</strong> fundare; impermeabilizarea bazei <strong>de</strong><br />
fundare:bariera geologica natura<strong>la</strong>, rezistenta barierei construite.<br />
Modul <strong>de</strong> in<strong>de</strong>plinire a cerintelor constructive privind bariera, impermeabilizarea si<br />
sistemul <strong>de</strong> drenaj pentru levigat <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul regional si <strong>de</strong>pozitele actuale, cu referire<br />
<strong>la</strong>: terenul <strong>de</strong> pozare al etansarii sintetice; protectia mecanica a etansarii sintetice;<br />
stratul <strong>de</strong> drenaj aferent etansarii sintetice; conductele <strong>de</strong> drenaj pentru levigat; primul<br />
strat <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri <strong>de</strong>pozitate; constructia barierelor.<br />
Modul <strong>de</strong> in<strong>de</strong>plinire a cerintelor constructive privind colectarea gazului <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit <strong>la</strong><br />
<strong>de</strong>pozitul regional si <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitele actuale, cu referire <strong>la</strong>: constructia puturilor <strong>de</strong><br />
extractie si constructia conductelor <strong>de</strong> colectare a gazelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit.<br />
Monitorizarea in faza <strong>de</strong> executie a acestei componente a proiectului presupune urmarirea si<br />
controlul urmatorilor parametrii <strong>de</strong> mediu:<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 213<br />
of 246
Modul <strong>de</strong> in<strong>de</strong>plinire a cerintelor <strong>de</strong> mediu privind asigurarea necesarului <strong>de</strong> apa<br />
tehnologica si apa menajera;<br />
Modul <strong>de</strong> in<strong>de</strong>plinire a cerintelor privind colectarea si evacuarea apelor uzate, cu<br />
referire <strong>la</strong> obligativitatea colectarii si <strong>de</strong>versarii lor <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> epurare.<br />
6.1.2 MONITORIZAREA IN FAZA DE EXPLOATARE<br />
Prevenirea situatiilor <strong>de</strong> poluare acci<strong>de</strong>nta<strong>la</strong> poate fi si trebuie realizata, in primul rand prin<br />
respectarea conditiilor <strong>de</strong> monitorizare a statiei <strong>de</strong> epurare, in scopul contro<strong>la</strong>rii parametrilor ei<br />
<strong>de</strong> functionare prin masuratori fizico-chimice si biologice specifice. Ca o masura genera<strong>la</strong>,<br />
trebuie serios luata in calcul, necesitatea respectarii unei discipline riguroase <strong>la</strong> locul <strong>de</strong> munca,<br />
pentru tot personalul <strong>de</strong>pozitului regional si a infrastructurii propuse.<br />
In scopul monitorizarii calitatii apelor se vor lua urmatoarele masuri:<br />
inaintea inceperii <strong>de</strong>pozitarii se vor realiza masuratori ale calitatii apei subterane pe<br />
amp<strong>la</strong>sament cu ajutorul unor foraje piezometrice ce vor fi amp<strong>la</strong>sate in amonte si in<br />
aval <strong>de</strong> celulele <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare, pe directia <strong>de</strong> curgere a apelor subterane (unul in<br />
amonte si doua in aval), conform HG nr. 349/2005 privind <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor;<br />
se va monitoriza calitatea apei subterane pe tot parcursul perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> exploatare a<br />
<strong>de</strong>pozitului, cat si dupa inchi<strong>de</strong>rea acestuia, conform preve<strong>de</strong>rilor HG nr. 349/2005<br />
privind <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor;<br />
se va urmari calitatea apelor <strong>de</strong> suprafata din vecinatatea <strong>de</strong>pozitului pe tot parcursul<br />
perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> exploatare a <strong>de</strong>pozitului, cat si dupa inchi<strong>de</strong>rea acestuia, conform<br />
preve<strong>de</strong>rilor HG nr. 349/2005 privind <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor;<br />
pentru a impiedica patrun<strong>de</strong>rea in apa freatica a exfiltratiilor din <strong>de</strong>pozit, se va realiza<br />
etansarea bazei <strong>de</strong>pozitului cu un sistem <strong>de</strong> impermeabilizare;<br />
se vor monta pompe si dispozitive care sa asigure evacuarea continua a levigatului<br />
din sistemul <strong>de</strong> drenaj si se vor lua masuri pentru intretinerea si verificarea sistemului<br />
<strong>de</strong> drenare a apelor uzate pe toata durata <strong>de</strong> viata a obiectivului;<br />
se vor utiliza garduri mobile in zona activa <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare, astfel incat <strong>de</strong>seurile usoare<br />
antrenate <strong>de</strong> curenti <strong>de</strong> aer sau vant, sa nu afecteze apele <strong>de</strong> suprafata invecinate;<br />
verificarea <strong>de</strong>seurilor sosite <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozit si refuzarea celor necorespunzatoare<br />
(spitalicesti, toxice si/sau periculoase)<br />
canalele <strong>de</strong> evacuare a apelor pluviale conventional curate vor avea pante <strong>de</strong><br />
scurgere corespunzatoare si vor fi mentinute in stare <strong>de</strong> functionare prin curatire<br />
periodica;<br />
se vor executa foraje <strong>de</strong> observatie pentru monitorizarea calitatii si nivelului apei<br />
freatice in zona <strong>de</strong>pozitului;<br />
se interzice orice <strong>de</strong>versare <strong>de</strong> ape uzate, reziduuri sau <strong>de</strong>seuri <strong>de</strong> orice fel in apele<br />
<strong>de</strong> suprafata sau subterane, pe sol sau in subsol.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 214<br />
of 246
Monitorizarea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri pe toata durata <strong>de</strong> exploatare este obligatia operatorului.<br />
Procedurile <strong>de</strong> control si monitorizare in faza <strong>de</strong> exploatare a unui <strong>de</strong>pozit <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri vor<br />
cuprin<strong>de</strong> atat monitoringul emisiilor, monitorizarea tehnologica, cat si monitorizarea calitatii<br />
factorilor <strong>de</strong> mediu.<br />
6.1.2.1 Monitoringul emisiilor<br />
Monitoringul emisiilor in faza <strong>de</strong> exploatare are ca scop verificarea conformarii cu conditiile<br />
impuse <strong>de</strong> autoritatile competente (autorizatia <strong>de</strong> mediu, autorizatia <strong>de</strong> gospodarire a apelor) si<br />
consta in urmatoarele actiuni:<br />
controlul levigatului;<br />
urmarirea producerii gazului <strong>de</strong> fermentare.<br />
Controlul levigatului: Indicatorii <strong>de</strong> urmarit si frecventa <strong>de</strong> analiza pentru caracterizarea<br />
efluentului epurat vor fi stabiliti in autorizatia <strong>de</strong> mediu conform tabelului din Anexa 2 <strong>la</strong><br />
Normativul Tehnic privind <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor aprobat prin Ord. 757/2004 al MMGA<br />
(republicat in Anexa 4 <strong>la</strong> HG. 349/2005).<br />
Propuneri privind indicatorii urmariti si frecventa <strong>de</strong> analiza pentru caracterizarea efluentului<br />
evacuat din insta<strong>la</strong>tiile <strong>de</strong> epurare a apelor uzate colectate din <strong>de</strong>pozit, conf. Ord. 757/2004<br />
sunt prezentate in tabelul urmator:<br />
Tabel 5.2-1: Monitoringul emisiilor<br />
Indicatori urmariti<br />
Debit / Volum<br />
PH<br />
CCO-Cr (mg/l)<br />
CBO 5 (mg/l)<br />
Azot amoniacal (mg/l)<br />
Nitrati (mg/l)<br />
Sulfuri (mg/l)<br />
Cloruri (mg/l)<br />
Metale grele (mg/l)<br />
Alti indicatori * )<br />
Frecventa <strong>de</strong> analiza<br />
Zilnic, daca nu se specifica altfel in autorizatia <strong>de</strong> mediu<br />
Zilnic, daca nu se specifica altfel in autorizatia <strong>de</strong> mediu<br />
Zilnic, daca nu se specifica altfel in autorizatia <strong>de</strong> mediu<br />
Trimestrial, daca nu se specifica altfel in autorizatia <strong>de</strong> mediu<br />
Trimestrial, daca nu se specifica altfel in autorizatia <strong>de</strong> mediu<br />
Trimestrial, daca nu se specifica altfel in autorizatia <strong>de</strong> mediu<br />
Trimestrial, daca nu se specifica altfel in autorizatia <strong>de</strong> mediu<br />
Trimestrial, daca nu se specifica altfel in autorizatia <strong>de</strong> mediu<br />
Trimestrial, daca nu se specifica altfel in autorizatia <strong>de</strong> mediu<br />
Trimestrial, daca nu se specifica altfel in autorizatia <strong>de</strong> mediu<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 215<br />
of 246
* ) Stabiliti in autorizatia <strong>de</strong> mediu<br />
Urmarirea producerii gazului <strong>de</strong> fermentare: Indicatorii <strong>de</strong> urmarit si frecventa <strong>de</strong>terminarilor<br />
pentru urmarirea cantitatii si calitatii gazului <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit vor fi stabiliti in autorizatia <strong>de</strong> mediu<br />
conform tabelului din Normativul Tehniv privind <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor aprobat prin Ord.<br />
757/2004 al MMGA.<br />
Propuneri privind indicatorii urmariti si frecventa <strong>de</strong> analiza pentru urmarirea cantitatii si calitatii<br />
gazului <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit, conf. Ord. 757/2004 sunt prezentate in tabelul urmator:<br />
Tabel 5.2-2: Monitoringul emisiilor<br />
Indicatori urmariti<br />
CH4 (mg/m3)<br />
CO2 (mg/m3)<br />
H 2 S (mg/mc)<br />
Compusi organici vo<strong>la</strong>tili<br />
(mg/mc)<br />
Frecventa <strong>de</strong> analiza<br />
lunar, daca nu se specifica altfel in autorizatia <strong>de</strong> mediu<br />
lunar, daca nu se specifica altfel in autorizatia <strong>de</strong> mediu<br />
lunar, daca nu se specifica altfel in autorizatia <strong>de</strong> mediu<br />
La 6 luni, daca nu se specifica altfel in autorizatia <strong>de</strong> mediu<br />
Meto<strong>de</strong> si proceduri <strong>de</strong> monitorizare: Analizele si <strong>de</strong>terminarile necesare pentru<br />
automonitorizarea emisiilor vor fi realizate pe baza <strong>de</strong> contract, <strong>de</strong> catre <strong>la</strong>boratoare acreditate.<br />
Se vor folosi meto<strong>de</strong>le <strong>de</strong> analiza standardizate prevazute in Ord. 757/2004 -<br />
Normativul Tehnic privind <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor, Anexa 3.<br />
Valorile <strong>de</strong>terminate in urma analizarii probelor vor fi comparate cu cele impuse in<br />
autorizatia integrata <strong>de</strong> mediu, in conformitate cu normele legale in vigoare.<br />
Rezultatele <strong>de</strong>terminarilor vor fi inregistrate pe toata perioada <strong>de</strong> monitorizare.<br />
Rezultatele activitatii <strong>de</strong> automonitorizare se vor raporta trimestrial <strong>de</strong> catre operatorul<br />
<strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri catre APM Iasi. Orice efect negativ inregistrat prin programul<br />
<strong>de</strong> automonitorizare va fi raportat catre APM Iasi in maximum 12 ore.<br />
Anual se vor raporta catre APM Iasi si date privind valorile emisiilor conform cerintelor<br />
OM 1144/2002 (pentru Registrul Poluantilor Emisi).<br />
6.1.2.2 Monitoringul tehnologic<br />
Monitoringul tehnologic va avea ca scop verificarea periodica a starii si functionarii amenajarilor<br />
<strong>de</strong> pe amp<strong>la</strong>samentul <strong>de</strong>pozitului, respectiv:<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 216<br />
of 246
Verificarea permanenta a starii <strong>de</strong> functionare a tuturor componentelor <strong>de</strong>pozitului:<br />
starea drumului <strong>de</strong> acces si a drumurilor din incinta;<br />
starea impermeabilizarii <strong>de</strong>pozitului<br />
starea sistemelor <strong>de</strong> drenaj – levigat;<br />
urmarirea anua<strong>la</strong> a gradului <strong>de</strong> tasare in zonele <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare <strong>de</strong>ja acoperite;<br />
functionarea insta<strong>la</strong>tiilor <strong>de</strong> epurare a levigatului<br />
functionarea insta<strong>la</strong>tiilor <strong>de</strong> epurare a apelor uzate menajere<br />
functionarea insta<strong>la</strong>tiilor <strong>de</strong> captare (si ar<strong>de</strong>re) a gazelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit;<br />
functionarea insta<strong>la</strong>tiilor <strong>de</strong> evacuare a apelor pluviale;<br />
starea sistemului <strong>de</strong> <strong>de</strong>zinfectie a rotilor masinilor <strong>de</strong> transport <strong>de</strong>seuri.<br />
Urmarirea gradului <strong>de</strong> tasare si stabilitatii <strong>de</strong>pozitului:<br />
comportarea taluzurilor si digurilor;<br />
aparitia unor tasari diferentiate si stabilirea masurilor <strong>de</strong> prevenire a lor;<br />
aplicarea masurilor <strong>de</strong> prevenire a pier<strong>de</strong>rii stabilitatii, respectiv<br />
<strong>de</strong>punere a straturilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri;<br />
Controlul intrarilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri:<br />
verificarea documentelor care insotesc transporturile <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri;<br />
– modul <strong>de</strong><br />
verificarea calitatii <strong>de</strong>seurilor in scopul incadrarii in conditiile prevazute <strong>de</strong><br />
autorizatia <strong>de</strong> mediu.<br />
Controlul intrarii <strong>de</strong>seurilor se face prin procedura <strong>de</strong> acceptare/receptie a <strong>de</strong>seurilor primite<br />
pe <strong>de</strong>pozit (conform Ord. 95/2005 al MMGA privind stabilirea criteriilor <strong>de</strong> acceptare si<br />
procedurilor preliminare <strong>de</strong> acceptare a <strong>de</strong>seurilor <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitare si conform Anexei 3 <strong>la</strong> HG<br />
349/2005); in acest scop se vor efectua instruiri ale personalului.<br />
Monitoringul tehnologic asigura reducerea riscului <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nte legat <strong>de</strong>:<br />
incendii si explozii;<br />
distrugerea integritatii straturilor <strong>de</strong> impermeabilizare a compartimentelor <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozitare;<br />
colmatarea sistemelor <strong>de</strong> drenaj;<br />
tasari inegale dupa inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului;<br />
fenomene <strong>de</strong> saraturare prin stagnarea apei din precipitatii in zonele mai tasate.<br />
6.1.2.3 Monitoringul calitatii factorilor <strong>de</strong> mediu<br />
Monitoringul calitatii factorilor <strong>de</strong> mediu va consta in urmatoarele actiuni:<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 217<br />
of 246
Urmarirea nivelului si calitatii apei freatice in zonele adiacente <strong>de</strong>pozitului, prin<br />
intermediul forajelor <strong>de</strong> observatie special amenajate:<br />
Urmarirea calitatii aerului ambiental din zona <strong>de</strong> influenta a <strong>de</strong>pozitului;<br />
Urmarirea calitatii solului din zona <strong>de</strong> influenta a <strong>de</strong>pozitului;<br />
Urmarirea <strong>de</strong>zvoltarii per<strong>de</strong>lei vegetale <strong>de</strong> protectie si a gradului <strong>de</strong> inierbare a<br />
zonelor care ating cota fina<strong>la</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare.<br />
Indicatorii, frecventa si meto<strong>de</strong>le <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare pentru urmarirea calitatii componentelor<br />
<strong>mediului</strong> in zona <strong>de</strong> influenta a <strong>de</strong>pozitului vor fi in conformitate cu tabelul din Anexa 2 <strong>la</strong><br />
Normativul Tehnic privind <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor aprobat prin Ord. 757/2004 al MMGA (care se<br />
regaseste in Anexa 4 <strong>la</strong> HG 349/2005).<br />
Indicatorii si frecventa <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare pentru urmarirea calitatii factorilor <strong>de</strong> mediu in zona <strong>de</strong><br />
influenta a <strong>de</strong>pozitului conf. Ord. 757/2004 sunt prezentati in tabelul urmator:<br />
Valorile <strong>de</strong>terminate in urma analizarii probelor prelevate vor fi comparate cu cele impuse in<br />
autorizatia <strong>de</strong> mediu sau in alte acte <strong>de</strong> reglementare, in conformitate cu normele legale in<br />
vigoare.<br />
Operatorul <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri va raporta semestrial daca nu se specifica altfel in autorizatia<br />
<strong>de</strong>mediu, catre autoritatea teritoria<strong>la</strong> pentru protectia <strong>mediului</strong> rezultatele activitatii <strong>de</strong><br />
automonitorizare. Orice efect negativ inregistrat prin programul <strong>de</strong> automonitorizare va fi<br />
raportat catre autoritatea teritoria<strong>la</strong> pentru protectia <strong>mediului</strong> in maximum 12 ore.<br />
Meto<strong>de</strong> si proceduri <strong>de</strong> monitorizare: Determinarea nivelurilor poluarii <strong>de</strong> fond initiale, datorate<br />
altor surse va fi realizata si prezentata in cadrul <strong>Raport</strong>ului <strong>de</strong> Amp<strong>la</strong>sament care se va face in<br />
ve<strong>de</strong>rea obtinerii Autorizatiei integrate <strong>de</strong> mediu necesara pentru intrarea in functiune a<br />
<strong>de</strong>pozitului.<br />
Determinarile necesare pentru controlul calitatii componentelor <strong>mediului</strong> vor fi realizate <strong>de</strong> catre<br />
<strong>la</strong>boratoare acreditate, pe baza <strong>de</strong> contract, iar rezultatele vor fi inregistrate pe toata perioada<br />
<strong>de</strong> monitorizare.<br />
6.1.3 Monitorizarea post- inchi<strong>de</strong>re<br />
Emisia <strong>de</strong> poluanti in apa si aer va continua si dupa inchi<strong>de</strong>rea fina<strong>la</strong> a <strong>de</strong>pozitului, fapt pentru<br />
care monitorizarea acestora va trebui sa continue pe o perioada <strong>de</strong> minim 30 ani (conform Ord.<br />
757/2004). In cadrul monitorizarii post-inchi<strong>de</strong>re se vor urmari unele din obiectivele mentionate<br />
pentru faza <strong>de</strong> functionare dar cu o frecventa redusa.<br />
Se va pune accentul pe:<br />
cantitatea si calitatea levigatului evacuat, pana <strong>la</strong> epuizarea producerii acestuia;<br />
analiza principalilor indicatori caracteristici apelor subterane; se vor preleva probe din<br />
forajele <strong>de</strong> observatie situate in amonte, respectiv in aval <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit, pe directia <strong>de</strong><br />
curgere a apei subterane;<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 218<br />
of 246
calitatea aerului si productia <strong>de</strong> biogaz;<br />
regimul <strong>de</strong> tasare si comportarea stratelor din acoperisul <strong>de</strong>pozitului;<br />
calitatea solului in zona <strong>de</strong> influenta a <strong>de</strong>pozitului si evolutia noilor biocenoze<br />
<strong>de</strong>zvoltate pe suprafetele redate circuitului natural.<br />
Indicatorii, frecventa si meto<strong>de</strong>le <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare pentru urmarirea calitatii componentelor<br />
<strong>mediului</strong> in zona <strong>de</strong> influenta a <strong>de</strong>pozitului vor fi in conformitate cu tabelul din Anexa 2 <strong>la</strong><br />
Normativul Tehnic privind <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor aprobat prin Ord. 757/2004 al MMGA (care se<br />
regaseste in Anexa 4 <strong>la</strong> HG 349/2005).<br />
In conformitate cu ord 757/2004 Anexa 2, numarul <strong>de</strong> puncte <strong>de</strong> recoltare, precum si frecventa<br />
<strong>de</strong> analiza in cazul acestui <strong>de</strong>pozit sunt prezentate in tabelele urmatoare.<br />
Tabel 5.2-3: Parametrii urmariti<br />
Parametrii urmariti (*)<br />
Volumul levigatului si compozitia levigatului<br />
Compozitia apei subterane<br />
Volumul si compozitia gazului <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozit (CH4, CO2, H2S, etc.)<br />
Frecventa <strong>de</strong> analiza<br />
o data <strong>la</strong> 6 luni<br />
o data <strong>la</strong> 6 luni<br />
o data <strong>la</strong> 6 luni<br />
(*) – Indicatorii <strong>de</strong> analizat se stabilesc in conformitate cu preve<strong>de</strong>rile autorizatiei <strong>de</strong> mediu<br />
Rezultatele <strong>de</strong>terminarilor vor fi consemnate intr-un registru si vor fi arhivate pe toata durata<br />
monitorizarii (minim 30 <strong>de</strong> ani dupa inchi<strong>de</strong>re conf. Ord 757/2004). Ele vor <strong>de</strong>monstra evolutia<br />
procesului <strong>de</strong> reconstructie ecologica si vor permite stabilirea momentului finalizarii acestuia.<br />
Datele <strong>de</strong>terminate conform programului prezentat se evalueaza lunar si semestrial sau anual<br />
pe timpul fazei <strong>de</strong> functionare si anual pe timpul fazei post-inchi<strong>de</strong>re.<br />
Daca dupa realizarea evaluarilor, operatorul va constata modificarea semnificativa a compozitiei<br />
apei subterane si <strong>de</strong>pasirea pragurilor <strong>de</strong> alerta specificate in autorizatia <strong>de</strong> mediu, atunci el va<br />
fi obligat sa informeze <strong>de</strong> urgenta APM Iasi si sa propuna masuri <strong>de</strong> remediere.<br />
APM are obligatia ca pe baza p<strong>la</strong>nului <strong>de</strong> masuri prezentat <strong>de</strong> operator, sa stabileasca pasii<br />
care sunt necesari pentru prevenirea <strong>de</strong>teriorarii starii <strong>mediului</strong> in zona.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 219<br />
of 246
7. SITUATII DE RISC<br />
7.1 Riscuri naturale (cutremur, inundatii, seceta, alunecari <strong>de</strong> teren)<br />
7.1.1 Date seismice<br />
Conform hartii <strong>de</strong> macrozonare seismica a teritoriului Romaniei, anexa <strong>la</strong> SR 11100/1-93,<br />
perimetrul cercetat se incadreaza in macrozona <strong>de</strong> intensitate 8 1, cu perioada <strong>de</strong> revenire <strong>de</strong> 50<br />
<strong>de</strong> ani.<br />
Figura 7.1-1: Zonarea seismica a teritoriului Romaniei<br />
Conform hartilor anexe <strong>la</strong> normativul P100-1/2006, valoarea <strong>de</strong> varf a acceleratiei terenului<br />
pentru proiectare, pentru cutremure avand intervalul mediu <strong>de</strong> recurenta IMR = 100 ani, este ag<br />
= 0.24g, iar perioada <strong>de</strong> control (colt) a spectrului <strong>de</strong> raspuns Tc=1.00sec.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 220<br />
of 246
Figura 7.1-2: Zonarea teritoriului Romaniei in termeni <strong>de</strong> valori <strong>de</strong> varf ale acceleratiei terenului<br />
pentru proiectare ag pentru cutremure avand intervalul mediu <strong>de</strong> recurenta IMR=100 ani<br />
Figura 7.1-3: Zonarea teritoriului Romaniei in termeni <strong>de</strong> perioada <strong>de</strong> control (colt), Tc, a spectrului<br />
<strong>de</strong> raspuns<br />
7.1.2 Potentialul producerii alunecarilor <strong>de</strong> teren<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 221<br />
of 246
Conform normativului G.T. 006 – 97, e<strong>la</strong>borat <strong>de</strong> ISPIF, privind zonarea teritoriului functie <strong>de</strong><br />
potentialul <strong>de</strong> producere a alunecarilor <strong>de</strong> teren, zona in care se af<strong>la</strong> amp<strong>la</strong>sat perimetrul<br />
cercetat este caracterizata cu potential scazut si probabilitate practic zero <strong>de</strong> producere a<br />
alunecarilor <strong>de</strong> teren.<br />
Figura 7.1-4: Zonarea teritoriului Romaniei functie <strong>de</strong> potentialul producerii alunecarilor <strong>de</strong> teren<br />
Tot in aceasta categorie a riscurilor naturale se incadreaza si efectele negative ale <strong>de</strong>gradarii<br />
solurilor (prin actiunea precipitatiilor, a proceselor natural si antropice, <strong>de</strong>frisari, inundatii,<br />
eroziune, etc).<br />
Din analiza amp<strong>la</strong>samentelor s-a constatat ca nu exista riscul producerii unor alunecari <strong>de</strong><br />
teren.<br />
Situatiile <strong>de</strong> seceta nu sunt <strong>de</strong> natura sa afecteze functionarea <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri respectiv<br />
functionarea statiilor <strong>de</strong> sortare, transfer si compostare. Dimpotriva, producerea <strong>de</strong> levigat din<br />
<strong>de</strong>pozite este mai redusa in aceste perioa<strong>de</strong>.<br />
Pentru mentinerea vegetatiei pe acoperisul zonelor eliberate <strong>de</strong> sarcini tehnologice si<br />
revegetate, precum si in zonele cu per<strong>de</strong>le vegetale, in perioa<strong>de</strong>le <strong>de</strong> seceta proiectul preve<strong>de</strong><br />
udarea suprafetelor.<br />
7.2 Acci<strong>de</strong>nte potentiale<br />
Factorii <strong>de</strong> mediu ar putea fi afectati pe perioada <strong>de</strong> executie a lucrarilor, prin urmatoarele<br />
acci<strong>de</strong>nte potentiale:<br />
scurgeri acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> carburanti, uleiuri pe sol;<br />
emisii necontro<strong>la</strong>te provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> uti<strong>la</strong>jele si mijloacele auto utilizate.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 222<br />
of 246
Pentru prevenirea poluarilor acci<strong>de</strong>ntale se vor respecta cu strictete masurile prevazute in<br />
proiect si in prezentul studiu.<br />
In perioada <strong>de</strong> operare acci<strong>de</strong>nte potentiale cu impact <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> pot sa apara in cadrul<br />
<strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Tutora, datorita unor <strong>de</strong>fectiuni <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> epurare a levigatului.<br />
De asemenea pot apare riscuri datorate exploatarii incorecte a zonei <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare. In<br />
aceasta categorie <strong>de</strong> risc se incadreaza pericolul <strong>de</strong> incendii sau explozii datorita posibilitatii <strong>de</strong><br />
obturare a drenurilor prin care se colecteaza gazul <strong>de</strong> fermentatie din <strong>de</strong>pozit.<br />
Riscul <strong>de</strong> autoaprin<strong>de</strong>re a <strong>de</strong>seurilor datorita cresterii temperaturii in <strong>de</strong>pozit pana <strong>la</strong><br />
temperaturi <strong>de</strong> 70 – 90 0 C, se elimina prin acoperirea cu strat <strong>de</strong> material inert.<br />
Riscul <strong>de</strong> incendii si explozii datorat prezentei carburantilor pentru autovehicule este contro<strong>la</strong>t<br />
prin masuri ca: pichet PSI <strong>la</strong> gospodaria <strong>de</strong> carburanti, avand ca dotare minima<strong>la</strong>: panou cu<br />
unelte si dispozitive specifice; stingatoare portabile cu spuma chimica obisnuite; stingator<br />
transportabil cu spuma chimica, <strong>de</strong> 180 l, rezervoare <strong>de</strong> combustibili semiingropate si cu pereti<br />
dubli.<br />
Riscul <strong>de</strong> rupere acci<strong>de</strong>nta<strong>la</strong> a hidroizo<strong>la</strong>tiei: Folosirea materialelor <strong>de</strong> inalta performanta<br />
prevazute prin proiect va reduce consi<strong>de</strong>rabil acest risc. Furnizorii ofera certificate <strong>de</strong> garantie<br />
pentru perioa<strong>de</strong> mai lungi <strong>de</strong>cat durata <strong>de</strong> viata a <strong>de</strong>pozitului. Testele <strong>de</strong> rezistenta a<br />
geomembranelor <strong>la</strong> actiunea factorilor fizici si chimici, efectuate in conditii foarte drastice <strong>de</strong><br />
temperatura, variatii <strong>de</strong> pH si tensionare mecanica intretinute neintrerupt, au certificat pastrarea<br />
calitatii acestora pentru durata in<strong>de</strong>lungata.<br />
Riscul <strong>de</strong> pier<strong>de</strong>re a stabilitatii masei <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri: Solutiile constructive adoptate prin<br />
proiectare elimina acest risc: proiectarea digurilor si calculul taluzurilor stabile s-a facut tinand<br />
seama <strong>de</strong> inaltimile materialelor <strong>de</strong>pozitate <strong>la</strong> o panta <strong>de</strong> 1:3 pentru zonele <strong>de</strong>finitive si o panta<br />
<strong>de</strong> 1: 9 pentru zonele af<strong>la</strong>te in exploatare.<br />
7.3 Analiza posibilitatii <strong>de</strong> aparitie a unor acci<strong>de</strong>nte industriale cu impact<br />
semnificativ <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong><br />
Avand in ve<strong>de</strong>re specificul activitatilor propuse prin proiect, nu exista posibilitatea aparitiei unor<br />
acci<strong>de</strong>nte industriale majore, care ar putea afecta grav factorii <strong>de</strong> mediu.<br />
Pe amp<strong>la</strong>samentele prevazute prin proiect nu se vor <strong>de</strong>pozita substante si preparate<br />
periculoase, in cantitati peste limitele relevante stabilite prin HG 804/2007 privind controlul<br />
<strong>asupra</strong> pericolelor <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nt major in care sunt implicate substante periculoase (care<br />
transpune Directiva 96/82/EC/1996 „Seveso II‖).<br />
In perioada <strong>de</strong> executie a lucrarilor se vor respecta normativele si instructiunile specifice in<br />
domeniul executiei lucrarilor <strong>de</strong> constructii.<br />
In ceea ce priveste impactul transfrontalier in caz <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> poluare, se apreciaza ca<br />
acesta nu este semnificativ.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 223<br />
of 246
7.4 P<strong>la</strong>nul pentru situatii <strong>de</strong> risc<br />
Pentru perioada executiei lucrarilor specifice se va e<strong>la</strong>bora un p<strong>la</strong>n pentru situatii <strong>de</strong> risc, care<br />
va cuprin<strong>de</strong> toate posibilitatile <strong>de</strong> aparitie a unor acci<strong>de</strong>nte cu impact <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong>. De<br />
asemenea, se vor preve<strong>de</strong>a si masurile <strong>de</strong> interventie si diminuare a efectelor negative.<br />
Pentru perioada <strong>de</strong> exploatare a obiectivelor, titu<strong>la</strong>rul proiectului va implementa un p<strong>la</strong>n pentru<br />
situatii <strong>de</strong> urgenta, cuprinzand aspecte legate <strong>de</strong> monitoringul tehnologic si al calitatii factorilor<br />
<strong>de</strong> mediu.<br />
In toate situatiile in care s-au produs acci<strong>de</strong>nte/<strong>de</strong>zastre, masurile <strong>de</strong> interventie vor cuprin<strong>de</strong> si<br />
intensificarea activitatilor <strong>de</strong> monitoring.<br />
In majoritatea zilelor, statiile <strong>de</strong> sortare/compostare <strong>de</strong>sfasoara activitati <strong>de</strong> rutina.<br />
Cu toate acestea, operatorii statiilor trebuie sa fie pregatiti pentru cazuri <strong>de</strong> urgenta si sa includa<br />
procedurile pentru situatiile <strong>de</strong> urgenta in p<strong>la</strong>nul <strong>de</strong> activitate. Trebuie anticipate cel putin<br />
urmatoarele situatii <strong>de</strong> urgenta:<br />
Pene <strong>de</strong> curent. P<strong>la</strong>nul trebuie sa trateze problema tinerii evi<strong>de</strong>ntelor clientilor, a<br />
incasarii taxelor si incarcarii camioanelor <strong>de</strong> transport in caz <strong>de</strong> intrerupere a<br />
energiei electrice.<br />
Lipsa sau <strong>de</strong>fectarea cantarelor. P<strong>la</strong>nul trebuie sa <strong>de</strong>scrie cum se tine evi<strong>de</strong>nta<br />
si pe ce criterii se vor stabili taxele, in conditiile in care cantarul este <strong>de</strong>fect. In<br />
insta<strong>la</strong>tiile care au cantare si <strong>la</strong> intrarea si <strong>la</strong> iesirea din statie, daca se<br />
<strong>de</strong>fecteaza unul, temporar se poate utiliza ce<strong>la</strong><strong>la</strong>lt pentru ambele sensuri.<br />
Incendiu. Apararea impotriva incendiilor si proce<strong>de</strong>ele <strong>de</strong> stingere sau limitare<br />
se refera <strong>la</strong> incendiile <strong>de</strong>c<strong>la</strong>nsate in toate punctele <strong>de</strong> lucru din incinta CMID,<br />
inclusiv in incintele in care au loc operatii <strong>de</strong> sortare/compostare. In mod obisnuit,<br />
masurile <strong>de</strong> aparare impotriva incendiilor constau in protejarea sanatatii<br />
personalului si chemarea fortelor speciale <strong>de</strong> interventie.<br />
Controlul scurgerilor. Scurgerile pot apare din materialele <strong>de</strong>scarcate sau din<br />
vehiculele care alimenteaza statia. De exemplu, furtunele din sistemele<br />
hidraulice <strong>de</strong> compactare sau care echipeaza camioanele <strong>de</strong> gunoi se pot rupe.<br />
P<strong>la</strong>nul pentru controlul scurgerilor preve<strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntificarea si localizarea scurgerilor,<br />
aducerea <strong>de</strong> materiale absorbante si meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> curatire. Pentru scurgerile mari,<br />
p<strong>la</strong>nul trebuie sa includa si prevenirea infiltrarii acestor scurgeri in sistemele <strong>de</strong><br />
evacuare a apelor reziudale sau pluviale.<br />
Descoperirea unor materiale periculoase. P<strong>la</strong>nul pentru materiale periculoase<br />
trebuie sa prevada meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntificare si izo<strong>la</strong>re a acestora, <strong>de</strong>pozitarea<br />
temporara in spatii special amenajate si numere <strong>de</strong> telefon pentru urgent.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 224<br />
of 246
Acci<strong>de</strong>nte ale angajatilor sau clientilor. P<strong>la</strong>nul trebuie sa prevada proce<strong>de</strong>e <strong>de</strong><br />
prim ajutor, numere <strong>de</strong> telefon pentru urgente si trasee pana <strong>la</strong> cele mai<br />
apropiate spitale.<br />
P<strong>la</strong>nurile pentru situatii <strong>de</strong> urgenta trebuie sa includa o lista <strong>de</strong> telefoane <strong>de</strong><br />
contact, inclusiv numerele un<strong>de</strong> pot fi gasiti, ziua si noaptea, directorii, membrii<br />
personalului <strong>de</strong> <strong>de</strong>servire, echipele <strong>de</strong> interventie, clientii fi<strong>de</strong>li si organismele <strong>de</strong><br />
resort.<br />
7.5 Masuri <strong>de</strong> prevenire a acci<strong>de</strong>ntelor<br />
In perioada <strong>de</strong> executie a lucrarilor prevazute prin proiect, masurile ce pot fi luate pentru<br />
prevenirea acci<strong>de</strong>ntelor si diminuarea <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong>, sunt urmatoarele:<br />
pregatirea personalului privind situatiile <strong>de</strong> avarii posibile care pot sa apara in timpul<br />
executiei lucrarilor;<br />
respectarea normelor <strong>de</strong> aparare impotriva incendiilor;<br />
respectarea procedurilor <strong>de</strong> revizii si reparatii ca si asigurarea asistentei<br />
tehnicecorespunzatoare <strong>la</strong> executarea acestora;<br />
verificarea periodica si mentinerea intr-o stare tehnica corespunzatoare a tuturor<br />
uti<strong>la</strong>jelor si mijloacelor <strong>de</strong> transport auto utilizate;<br />
respectarea normelor <strong>de</strong> protectia <strong>mediului</strong> <strong>la</strong> <strong>de</strong>sfasurarea activitatilor specifice;<br />
interventia rapida in caz <strong>de</strong> poluari acci<strong>de</strong>ntale pentru eliminarea cauzelor si<br />
diminuarea daunelor;<br />
colectarea tuturor scurgerilor acci<strong>de</strong>ntale si reconstructia ecologica a zonelor eventual<br />
poluate.<br />
In perioada <strong>de</strong> operare, pentru evitarea sau diminuarea riscului <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nte cu impact <strong>asupra</strong><br />
<strong>mediului</strong>, in cadrul <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri nepericuloase Tutora (un<strong>de</strong> acest risc exista), s-au<br />
prevazut o serie <strong>de</strong> masuri <strong>de</strong> proiectare si exploatare:<br />
Statia <strong>de</strong> epurare a levigatului este proiectata pe principiul epurarii prin procesul<br />
osmozei inverse.<br />
S-a tinut cont <strong>de</strong> faptul ca si pe p<strong>la</strong>n international tratarea levigatului din <strong>de</strong>pozite<br />
se efectueaza prin procesul osmozei inverse, proces prin care sunt in<strong>de</strong>partate<br />
toate elementele <strong>de</strong> contaminare din levigat, in procent <strong>de</strong> peste 99,5 %.<br />
Dupa epurare, concentratia <strong>de</strong> poluanti este chiar sub valorile standard pentru<br />
apa potabi<strong>la</strong>.<br />
Folosirea insta<strong>la</strong>tiilor <strong>de</strong> osmoza inversa ofera operatorului avantaje semnificative<br />
fata <strong>de</strong> alte meto<strong>de</strong>, luand in consi<strong>de</strong>rare siguranta operarii, lucru confirmat in<br />
peste 2000 <strong>de</strong> astfel <strong>de</strong> insta<strong>la</strong>tii in intreaga lume. Insta<strong>la</strong>tia este conceputa in<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 225<br />
of 246
sistem modu<strong>la</strong>r, si asigura o functionare simp<strong>la</strong>, durabi<strong>la</strong>, 24 h/zi, necesitand un<br />
minim <strong>de</strong> intretinere.<br />
Calitatea apei tratate poate fi evaluata on-line, fara interventia omului, prin<br />
masurarea conductivitatii. Valoarea conductivitatii nu este o valoare limitativa in<br />
tratarea levigatului in <strong>de</strong>pozite, dar ofera informatii <strong>de</strong>spre integritatea<br />
membranei, reducand astfel <strong>la</strong> minim riscul contaminarii <strong>mediului</strong> datorita<br />
substantelor periculoase pentru acesta.<br />
Pentru cazurile cand tipul <strong>de</strong> <strong>de</strong>fectiune afecteaza intreaga statie dar nu pentru mult timp<br />
(<strong>de</strong> ex. atunci cand apar intreruperi in alimentarea cu energie electrica) se va folosi<br />
bazinul <strong>de</strong> omogenizare a <strong>de</strong>bitelor a carui capacitate <strong>de</strong> inmagazinare permite retinerea<br />
influentului in statie timp <strong>de</strong> cateva ore.<br />
In cazurile <strong>de</strong> nefunctionare <strong>de</strong> durata mai mare se va folosi bazinul <strong>de</strong> acumu<strong>la</strong>re<br />
prevazut special in acest scop, cu o capacitate <strong>de</strong> 1.700 mc si hidroizo<strong>la</strong>t, care asigura o<br />
rezerva <strong>de</strong> stocare a influentului pentru 2-4 zile, in perioa<strong>de</strong> uscate respectiv ume<strong>de</strong>.<br />
Tinerea evi<strong>de</strong>ntelor<br />
Tinerea unor evi<strong>de</strong>nte <strong>de</strong>taliate permite atat operatorilor statiei cat si administratiei locale,<br />
inclusiv <strong>de</strong> protectie a <strong>mediului</strong>, sa se asigure ca statia functioneaza in mod eficient si in<br />
conformitate cu preve<strong>de</strong>rile legale.<br />
Incarcaturile care intra in statie: data, ora, societatea comercia<strong>la</strong>, numele soferului,<br />
greutatea (vehicul incarcat), greutatea (vehicul gol), provenienta incarcaturii, taxa<br />
perceputa;<br />
Incarcaturile care ies din statie: data, ora, societatea comercia<strong>la</strong>, numele soferului,<br />
greutatea (vehicul incarcat), greutatea (vehicul gol), tipul materialelor transferate (<strong>de</strong><br />
ex. <strong>de</strong>seuri, materiale recic<strong>la</strong>bile, compost vrac, compost in saci), <strong>de</strong>stinatia<br />
incarcaturii;<br />
Registrul operational al insta<strong>la</strong>tiei: aici se noteaza toate evenimentele neobisnuite din<br />
cursul zilelor <strong>de</strong> lucru;<br />
Registru <strong>de</strong> rec<strong>la</strong>matii se noteaza data, ora, numele rec<strong>la</strong>mantului, natura rec<strong>la</strong>matiei si<br />
masurile luate pentru solutionare;<br />
Poluarea (acci<strong>de</strong>nta<strong>la</strong>) a <strong>mediului</strong>: se scriu <strong>de</strong>talii <strong>de</strong>spre poluarea acci<strong>de</strong>nta<strong>la</strong> a<br />
<strong>mediului</strong> cu <strong>de</strong>seuri lichi<strong>de</strong>, soli<strong>de</strong>, mirosuri, aerosoli;<br />
Rezultatele analizelor <strong>de</strong> monitorizare a <strong>mediului</strong> precum contaminarea apelor <strong>de</strong><br />
suprafata, <strong>de</strong>versarile in canalizare, poluarea aerului, a apelor sau analize <strong>de</strong> zgomot;<br />
Registre <strong>de</strong> intretinere: pentru uti<strong>la</strong>je fixe sau mobile;<br />
Rapoarte cu privire <strong>la</strong> sanatatea si securitatea angajatilor;<br />
Documentatie care sa ateste pregatirea si certificarea ca operatori a angajatilor.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 226<br />
of 246
Protectia muncii si prevenirea incendiilor<br />
Toate activitatile din cadrul obiectivelor proiectate se executa in baza preve<strong>de</strong>rilor legale<br />
referitoare <strong>la</strong> protectia muncii si prevenirea incendiilor.<br />
Toate persoanele care <strong>de</strong>sfasoara o activitate in cadrul CMID trebuie sa fie instruite<br />
corespunzator in ceea ce priveste prevenirea incendiilor si protectia muncii.<br />
Constructiile si insta<strong>la</strong>tiile, in special, cele pentru <strong>de</strong>pozitarea <strong>de</strong>seurilor, materialelor recic<strong>la</strong>bile,<br />
compostului si a combustibililor se proiecteaza, amenajeaza, functioneaza si se verifica conform<br />
normelor legale si standar<strong>de</strong>lor tehnice pentru prevenirea incendiilor.<br />
De asemenea, monitoringul tehnologic in cadrul <strong>de</strong>pozitului ecologic <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri va asigura<br />
reducerea riscului <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nte legat <strong>de</strong>:<br />
incendii si explozii;<br />
distrugerea integritatii straturilor <strong>de</strong> impermeabilizare a compartimentelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare;<br />
colmatarea sistemelor <strong>de</strong> drenaj;<br />
tasari inegale dupa inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului;<br />
fenomene <strong>de</strong> saraturare prin stagnarea apei din precipitatii in zonele mai tasate.<br />
8. DESCRIEREA DIFICULTATILOR<br />
E<strong>la</strong>borarea <strong>Raport</strong>ului <strong>la</strong> studiul <strong>de</strong> <strong>evaluare</strong> a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> s-a realizat intr-o<br />
<strong>de</strong>plina co<strong>la</strong>borare cu proiectantul lucrarilor si cu beneficiarul, nefiind intampinate dificultati din<br />
punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re tehnic sau practic.<br />
Se mentioneaza totusi ca aplicarea preve<strong>de</strong>rilor Ordinelor MAPM nr. 860 si nr. 863/2002,<br />
presupune prezentarea unor informatii <strong>de</strong>taliate, care nu intot<strong>de</strong>auna se regasesc in proiect <strong>la</strong><br />
faza <strong>de</strong> Studiu <strong>de</strong> fezabilitate.<br />
De asemenea, faptul ca Documentele <strong>de</strong> referinta privind cele mai bune tehnici disponibile<br />
(BREF) nu se gasesc in limba romana, a ingreunat prelucrarea informatiilor in ve<strong>de</strong>rea<br />
compararii cu BAT a tehnicilor popuse prin proiect.<br />
S-a consi<strong>de</strong>rat ca prin respectarea HG 349/2005 si a Ordinului MMGA 757/2004 sunt in<strong>de</strong>plinite<br />
cerintele din Directiva 1999/31/EC, avand in ve<strong>de</strong>re ca legis<strong>la</strong>tia romaneasca a luat fiinta prin<br />
transpunerea acestei Directive.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 227<br />
of 246
9. REZUMAT FARA CARACTER TEHNIC<br />
9.1 Necesitatea proiectului<br />
Scopul principal al proiectului „Sistem <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi‖ este<br />
proiectarea unui sistem integrat <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor si programul <strong>de</strong> investitii pentru<br />
Ju<strong>de</strong>tul Iasi, ajutand astfel Romania sa-si in<strong>de</strong>plineasca obligatiile asumate prin transpunerea<br />
Directivei Cadru privind Deseurile 75/442/EEC precum si a Directivei privind Deseurile<br />
Periculoase 91/689/EEC.<br />
Ca raspuns <strong>la</strong> reglementarile Comunitatii Europene, in ceea ce priveste managementul<br />
fondurilor comunitare intre 2007-2013 s-a <strong>de</strong>zvoltat Programul Operational Sectorial al<br />
Romaniei (POS). POS-ul <strong>de</strong> Mediu este in stransa core<strong>la</strong>re cu P<strong>la</strong>nul national <strong>de</strong> Dezvoltare<br />
2007-2013 si cu Cadrul Strategic National <strong>de</strong> Referinta, continand un numar <strong>de</strong> „axe prioritare‖,<br />
una dintre ele fiind si Axa Prioritara (nr. 2): "Dezvoltarea <strong>de</strong> sisteme <strong>de</strong> management integrat al<br />
<strong>de</strong>seurilor si reabilitarea siturilor contaminate istoric".<br />
Pentru a atinge acest obiectiv specific a fost <strong>de</strong>finita Axa Prioritara (nr. 2): "Dezvoltarea <strong>de</strong><br />
sisteme <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor si reabilitarea siturilor contaminate istoric", cu<br />
urmatoarele obiective:<br />
cresterea numarului popu<strong>la</strong>tiei racordate <strong>la</strong> colectarea si gestionarea <strong>de</strong>seurilor<br />
municipale;<br />
servicii <strong>de</strong> calitate corespunzatoare si <strong>la</strong> tarife accesibile;<br />
reducerea cantitatii <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri <strong>de</strong>pozitate;<br />
cresterea cantitatii <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri recic<strong>la</strong>te si refolosite;<br />
configurarea unor structuri eficiente <strong>de</strong> gestionare a obiectivelor <strong>de</strong>seurilor.<br />
In prezent, sistemul <strong>de</strong> gestionare a <strong>de</strong>seurilor este insuficient si neconform cu legis<strong>la</strong>tia <strong>la</strong> nivel<br />
national si cu legis<strong>la</strong>tia europeana privind gestionarea <strong>de</strong>seurilor. Principalele probleme<br />
i<strong>de</strong>ntificate sunt:<br />
Rata scazuta <strong>de</strong> colectare selectiva. In prezent, colectarea selectiva se realizeaza <strong>la</strong><br />
scara foarte mica, chiar daca in unele orase si comune a fost implementata colectarea<br />
selectiva; Tintele specifice pentru recuperarea/recic<strong>la</strong>rea <strong>de</strong>seurilor provenite din<br />
amba<strong>la</strong>je, asa cum sunt stabilite <strong>de</strong> legis<strong>la</strong>tia nationa<strong>la</strong> si a CE nu pot fi atinse daca nu<br />
se implementeaza un sistem <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor, incluzand facilitati <strong>de</strong><br />
sortare, dar si componenta <strong>de</strong> colectare selectiva a <strong>de</strong>seurilor;<br />
Lipsa tratarii <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile, care sunt eliminate in prezent <strong>la</strong> comun cu toate<br />
<strong>de</strong>seurile si inexistenta colectarii separate a fractiei bio<strong>de</strong>gradabile. In prezent nu se<br />
practica <strong>de</strong>vierea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitele <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, asa cum se cere<br />
prin legis<strong>la</strong>tia nationa<strong>la</strong> si a CE;<br />
Echipamentele utilizate pentru serviciile <strong>de</strong>salubritate sunt insuficiente pentru colectarea<br />
selectiva a <strong>de</strong>seurilor in intregul ju<strong>de</strong>t;<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 228<br />
of 246
Eliminarea <strong>de</strong>seurilor in <strong>de</strong>pozite <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconforme care au impact negativ <strong>asupra</strong><br />
<strong>mediului</strong>;<br />
Lipsa facilitatilor <strong>de</strong> transfer in partea centra<strong>la</strong> si <strong>de</strong> vest a ju<strong>de</strong>tului, ceea ce conduce <strong>la</strong><br />
preturi mai mari pentru transfer in viitor, cand <strong>de</strong>pozitul<strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconform din Targu<br />
Frumos se va inchi<strong>de</strong>.<br />
In<strong>de</strong>plinirea obiectivelor strategice si atingerea tintelor prevazute in Tratatul <strong>de</strong> A<strong>de</strong>rare si in<br />
p<strong>la</strong>nurile <strong>de</strong> gestionare a <strong>de</strong>seurilor (national, regional si ju<strong>de</strong>tean) pot fi realizate prin punerea<br />
in aplicare a sistemului <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor.<br />
Prin implementarea sistemului <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor, pot fi atinse atat cresterea<br />
gradului <strong>de</strong> utilizare a <strong>de</strong>seurilor, reducerea cantitatilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri <strong>de</strong>pozitate, precum si<br />
<strong>de</strong>pozitarea acestora in conditii <strong>de</strong> siguranta, fara nici un pericol pentru mediul inconjurator si<br />
sanatatea publica.<br />
9.2 Descrierea proiectului<br />
Scopul proiectului consta in implementarea unui sistem mo<strong>de</strong>rn <strong>de</strong> gestionare a <strong>de</strong>seurilor,<br />
dimensionat dupa cerintele ju<strong>de</strong>tului, prin intermediul caruia toate exigentele nationale si<br />
europene vor fi in<strong>de</strong>plinite.<br />
Sistemul <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi (SMID) consta din urmatoarele<br />
componente:<br />
Colectarea <strong>de</strong>seurilor;<br />
Transferul <strong>de</strong>seurilor;<br />
Sortarea <strong>de</strong>seurilor recic<strong>la</strong>bile (facilitati <strong>de</strong> recuperare materiale si recic<strong>la</strong>re);<br />
Tratarea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile (tratare mecano-biologica - TMB, compostare);<br />
Eliminarea <strong>de</strong>seurilor in <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri conform;<br />
Reabilitarea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri urbane neconforme existente.<br />
Initial, in cadrul proiectului SMID pentru ju<strong>de</strong>tul Iasi au fost prevazute investitii pentru<br />
componentele <strong>de</strong> colectare, statii <strong>de</strong> transfer, statii <strong>de</strong> sortare si statii <strong>de</strong> compostare.<br />
Investitiile pentru <strong>de</strong>pozitul ecologic nou <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora au fost prevazute din fondurile conventiei<br />
<strong>de</strong> finantare nr. 5542/23.10.2006 dintre Ministerul Mediului si Consiliul Local Iasi. Proiectul,<br />
<strong>de</strong>numit ―Managementul Integrat al Deseurilor in Iasi‖ cuprin<strong>de</strong>:<br />
Componenta A1 – Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului neconform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tomesti;<br />
Componenta A2 – Depozitul nou conform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora -<strong>de</strong>schi<strong>de</strong>rea primei celule;<br />
Componenta B – Statia <strong>de</strong> sortare si statia <strong>de</strong> compostare;<br />
Componenta C – Colectare selectiva<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 229<br />
of 246
Pana in prezent s-a finalizat primul subcompartiment al celulei 1 <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul Tutora, (care s-<br />
a dat in exploatare <strong>la</strong> 16.07.2009), statia <strong>de</strong> sortare <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora (care a fost data in folosinta in<br />
anul 2010) si o parte din cele<strong>la</strong>lte investitii, mai putin inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tomesti un<strong>de</strong><br />
nu s-a inceput nici o lucrare.<br />
Celu<strong>la</strong> 1 a <strong>de</strong>pozitului nou <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora este alcatuita din 3 subcompartimente dintre care doar<br />
primul subcompartiment este functional si are un volum <strong>de</strong> 598.000 mc. Tinand cont <strong>de</strong> volumul<br />
actual ocupat, situatia actua<strong>la</strong> a contractelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare ale operatorului cu unitatile<br />
administrativ teritoriale din ju<strong>de</strong>t si <strong>de</strong> faptul ca statia <strong>de</strong> sortare si compostare nu functioneaza<br />
inca, subcompartimentul 1 se estimeaza a se inchi<strong>de</strong> in anul 2013.<br />
In conditiile actuale ale crizei economico-financiare pe care o strabate Romania, proiectul<br />
―Managementul Integrat al Deseurilor in Iasi‖ finantat prin Conventia nr. 5542/23.10.2006, a<br />
intrat in impas in ceea ce priveste asigurarea sumelor necesare realizarii tuturor componentelor<br />
<strong>de</strong> investitie.<br />
Pentru rezolvarea acestei situatii, Ministerul Mediului si Padurilor, <strong>de</strong> comun acord cu<br />
Beneficiarii celor 2 proiecte, au ales solutia integrarii proiectului <strong>de</strong>ru<strong>la</strong>t prin Conventie in cadrul<br />
Aplicatie <strong>de</strong> Finantare <strong>de</strong>ru<strong>la</strong>te prin POS-ul <strong>de</strong> Mediu.<br />
Prin urmare, proiectul „ Sistem <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi‖, pentru care<br />
a fost emisa in data <strong>de</strong> 10.02.2010 <strong>de</strong>cizia privind incadrarea si <strong>de</strong>finirea domeniului <strong>de</strong> impact,<br />
a suferit o serie <strong>de</strong> modificari, care sunt prezentate in cele ce urmeaza.<br />
Precizam faptul ca pentru investitiile propuse in cadrul centrului <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor<br />
<strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora, respectiv:<br />
Extin<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului ecologic existent;<br />
Extin<strong>de</strong>rea capacitatii statiei <strong>de</strong> sortare existente;<br />
Finalizarea lucrarilor pentru statia <strong>de</strong> compost<br />
cat si pentru inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului neconform Tomesti, <strong>evaluare</strong>a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> a<br />
fost realizata in cadrul procedurii <strong>de</strong> mediu pentru proiectul „Managementul integrat al <strong>de</strong>seurilor<br />
in Mun.Iasi‖ (MID), pentru care a fost emis in data <strong>de</strong> 30.06.2005 Acordul integrat <strong>de</strong> mediu<br />
nr.2.<br />
Tabelul <strong>de</strong> mai jos prezinta investitiile propuse a se realiza prin prezentul proiect:<br />
Tabel 9.2-1: Investitii propuse in cadrul proiectului SMID ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Nr. Componenta din investitie Capacitate/Nr.<br />
1 Colectarea <strong>de</strong>seurilor<br />
1.1<br />
Componenta <strong>de</strong> colectare (prevazuta in cadrul proiectului MID 360 <strong>de</strong> containere pentru<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 230<br />
of 246
1.2<br />
Iasi)<br />
Pubele pentru colectarea <strong>de</strong>seurilor menajere recic<strong>la</strong>bile<br />
(1.100 l)<br />
fractia <strong>de</strong> stic<strong>la</strong><br />
9.435 buc.<br />
1.3 Pubele pentru colectarea <strong>de</strong>seurilor menajere reziduale (240 l) 9.354 buc.<br />
1.4 Pubele pentru colectarea <strong>de</strong>seurilor menajere reziduale (120 l) 125.220 buc.<br />
1.5 Recicpiente pentru compostarea in gospodarii 31.917 buc.<br />
2 Transferul <strong>de</strong>seurilor<br />
2.1 Statia <strong>de</strong> transfer Ruginoasa<br />
2.2 Statia <strong>de</strong> transfer Baltati<br />
2013: Capacitatea tota<strong>la</strong> <strong>de</strong><br />
44.000 tone/an<br />
2013: Capacitatea tota<strong>la</strong> <strong>de</strong><br />
17.000 tone/an<br />
3 Sortarea <strong>de</strong>seurilor recic<strong>la</strong>bile<br />
3.1 Statia <strong>de</strong> sortare Ruginoasa<br />
2013: Capacitatea tota<strong>la</strong> <strong>de</strong><br />
intrare <strong>de</strong> 10.300 tone/an<br />
3.2<br />
Finalizarea lucrarilor <strong>la</strong> Statia <strong>de</strong> sortare existenta <strong>la</strong> Tutora<br />
(prevazuta in cadrul proiectului MID Iasi)<br />
2013: Capacitatea initia<strong>la</strong> <strong>de</strong><br />
intrare <strong>de</strong> 29.000 tone/an<br />
3.3 Statie <strong>de</strong> sortare noua <strong>la</strong> Tutora<br />
2013: Capacitatea tota<strong>la</strong><br />
extin<strong>de</strong>re <strong>de</strong> 11.000 tone/an<br />
4 Tratarea biologica a <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile<br />
4.1<br />
Finalizarea lucrarilor <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> compostare Tutora (prevazuta<br />
in cadrul proiectului MID Iasi)<br />
2013: Capacitate tota<strong>la</strong> <strong>de</strong><br />
10.000 tone/an<br />
4.2 Statia <strong>de</strong> tratare mecano-biologica (TMB) Tutora<br />
2013: Capacitatea tota<strong>la</strong> <strong>de</strong><br />
95.000 tone/an<br />
5 Extin<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului conform existent <strong>la</strong> Tutora<br />
5.1<br />
Constructia compartimentului 3 din prima celu<strong>la</strong> a <strong>de</strong>pozitului<br />
<strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora (prevazut in cadrul proiectului MID Iasi)<br />
Volum <strong>de</strong> 764.000 m 3<br />
6 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor neconforme<br />
6.1<br />
Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului neconform Tomesti (prevazut in cadrul Volum <strong>de</strong>pozitat: 2.500.000<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 231<br />
of 246
proiectului MID Iasi) m 3<br />
6.2 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului neconform Pascani Volum <strong>de</strong>pozitat: 600.000 m 3<br />
6.3 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului neconform Har<strong>la</strong>u Volum <strong>de</strong>pozitat: 400.000 m 3<br />
6.4 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului neconform Targu Frumos<br />
Volum <strong>de</strong>pozitat <strong>la</strong> sfarsitul lui<br />
2009: 80.000 m 3<br />
In ve<strong>de</strong>rea cresterii eficientei activitatilor <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor, au fost stabilite 4 zone<br />
<strong>de</strong> transport pentru ju<strong>de</strong>tul Iasi.<br />
Tabel 9.2-2: Popu<strong>la</strong>ria urbana, respectiv popu<strong>la</strong>tia rura<strong>la</strong> pentru zonele <strong>de</strong>servite <strong>de</strong> obiective in<br />
2013<br />
Numar zona, Denumire<br />
centre <strong>de</strong> colectare si<br />
statie <strong>de</strong> transfer sau<br />
<strong>de</strong>pozit<br />
Popu<strong>la</strong>tie urbana<br />
<strong>de</strong>servita<br />
Popu<strong>la</strong>tie rura<strong>la</strong><br />
<strong>de</strong>servita<br />
Total popu<strong>la</strong>tie<br />
<strong>de</strong>servita (pe obiective)<br />
[locuitori] [locuitori] [locuitori]<br />
Zona 1 - RUGINOASA<br />
SI TARGU FRUMOS<br />
61.751 116.071 177.822<br />
Zona 2 – BALTATI 11.371 60.070 71.441<br />
Zona 3 - VOINESTI,<br />
POPRICANI SI IASI<br />
347.837 210.695 558.532<br />
Zona 4 - HARLAU 12.908 16.576 29.484<br />
TOTAL POPULATIE 433.867 403.412 837.279<br />
Harta privind impartirea pe zone <strong>de</strong> gestiune a <strong>de</strong>seurilor in ju<strong>de</strong>tul Iasi este prezentata in<br />
continuare:<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 232<br />
of 246
Sistemul propus pentru colectarea <strong>de</strong>seurilor va fi reprezentat <strong>de</strong> un sistem cu 4 pubele:<br />
hartie/carton, stic<strong>la</strong>, p<strong>la</strong>stic/metal si rezidual.<br />
In zona urbana, pentru locuintele individuale, se recomanda o pubele <strong>de</strong> 120 litri pentru fiecare<br />
gospodarie, pentru colectarea <strong>de</strong>seului rezidual. Pentru <strong>de</strong>seurile <strong>de</strong> hartie/carton, p<strong>la</strong>stic/metal<br />
si stic<strong>la</strong>, se vor insta<strong>la</strong> puncte <strong>de</strong> colectare separata constand din 3 containere <strong>de</strong> 1,1 m 3 .<br />
In ceea ce priveste zonele cu blocuri cu apartamente, se va amenaja un punct <strong>de</strong> pre-colectare<br />
<strong>la</strong> 200 <strong>de</strong> persoane pentru <strong>de</strong>seurile recic<strong>la</strong>bile cat si pentru <strong>de</strong>seul rezidual. Punctul <strong>de</strong> precolectare<br />
pentru <strong>de</strong>seurile recic<strong>la</strong>bile va consta din 3 containere <strong>de</strong> 1,1 m 3 , in timp ce pentru<br />
colectarea <strong>de</strong>seului rezidual se vor utiliza camerele speciale existente <strong>la</strong> parterul blocurilor.<br />
In zonele rurale, fiecare gospodarie va primi o pube<strong>la</strong> <strong>de</strong> 120 litri penru colectarea <strong>de</strong>seului<br />
rezidual, iar pentru <strong>de</strong>seurile recic<strong>la</strong>bile se vor amenaja puncte <strong>de</strong> pre-colectare, cu 3<br />
containere <strong>de</strong> 1,1 m 3 , pentru colectarea hartiei/cartonului, sticlei si p<strong>la</strong>sticului/metalului, cate un<br />
astfel <strong>de</strong> punct pentru 250 <strong>de</strong> persoane.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 233<br />
of 246
De asemenea, pentru compostarea <strong>de</strong>seurilor bio<strong>de</strong>gradabile au fost distribuite pentru 25% din<br />
gospodariile din zonele rurale recipiente <strong>de</strong> 280 litri.<br />
Deseul stradal va fi colectat in sistem mixt, in timp ce <strong>de</strong>seurile din parcuri si gradini vor fi<br />
colectate in sistem dual: o pube<strong>la</strong> pentru colectarea fractiei organice si o alta pube<strong>la</strong> pentru<br />
restul <strong>de</strong>seului.<br />
Deseurile periculoase continute in <strong>de</strong>seurile menajere, <strong>de</strong>seul voluminos si DEEE vor fi<br />
colectate prin intermediul unor campanii regu<strong>la</strong>te.<br />
In ceea ce priveste transferul <strong>de</strong>seurilor, ju<strong>de</strong>tul Iasi va fi <strong>de</strong>servit <strong>de</strong> trei statii <strong>de</strong> transfer, una<br />
existenta, si alte doua statii propuse prin prezentul proiect.<br />
Tabel 9.2-3: Statii <strong>de</strong> transfer in ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Zona<br />
Numele statiei<br />
Capacitate<br />
proiectata<br />
Distanta pana <strong>la</strong><br />
<strong>de</strong>pozit<br />
Tipul <strong>de</strong> statie<br />
Statii <strong>de</strong> transfer propuse prin proiect<br />
Zona 1 Ruginoasa 44.000 t/an 85 km<br />
Statie <strong>de</strong> transfer cu cap<br />
<strong>de</strong> presare<br />
Zona 2 Baltati 17.000 t/an 55 km Statie <strong>de</strong> transfer simp<strong>la</strong><br />
Statii <strong>de</strong> transfer existente<br />
Zona 4 Har<strong>la</strong>u 8.009 t/an 100 km Statie <strong>de</strong> transfer simp<strong>la</strong><br />
Pentru zona 1 (Ruginoasa – Targu Frumos), <strong>de</strong>seurile colectate vor fi direct transportate catre<br />
statia <strong>de</strong> sortare si apoi, prin intermediul statiei <strong>de</strong> transfer, <strong>de</strong>seurile reziduale si refuzul <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
sortare vor fi transportate catre <strong>de</strong>pozitul conform <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora.<br />
Pentru zona 2 (Baltati), in urma analizei a rezultat necesitatea construirii unei statii <strong>de</strong> transfer in<br />
zona respectiva.<br />
Pentru zona 3 (Voinesti, Popricani si Iasi) <strong>de</strong>seul colectat va fi direct transportat <strong>la</strong> statia <strong>de</strong><br />
sortare si statia <strong>de</strong> TMB si apoi, refuzul <strong>de</strong> <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> sortare si<strong>de</strong> <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> TMB vor fi<br />
<strong>de</strong>pozitate in cadrul <strong>de</strong>pozitului conform din cadrul aceluiasi amp<strong>la</strong>sament.<br />
In zona 4 (Har<strong>la</strong>u), colectarea se realizeaza direct <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> transfer simp<strong>la</strong> existenta<br />
(din2010). Deseurile reziduale si refuzul <strong>de</strong> <strong>la</strong> sortare (<strong>de</strong> <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> sortare Har<strong>la</strong>u) vor fi<br />
transportate direct catre <strong>de</strong>pozitul <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 234<br />
of 246
Avand in ve<strong>de</strong>rea existenta statiei <strong>de</strong> sortare finalizata <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora (construita <strong>de</strong> catre<br />
Primaria municipiului Iasi si <strong>de</strong> catre Ministerul Mediului), cu o capacitate <strong>de</strong> 29.000 t/an (a cate<br />
doua schimburi), in ve<strong>de</strong>rea atingerii tintelor pentru recic<strong>la</strong>rea si valorificarea <strong>de</strong>seurilor din<br />
amba<strong>la</strong>je, au fost propuse urmatoarele investitii:<br />
Extin<strong>de</strong>rea statiei <strong>de</strong> sortare <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora cu o linie <strong>de</strong> sortare pentru o capacitate <strong>de</strong><br />
11000 t/an, 1 schimb, 5 zile/saptamana; din lipsa spatiului disponibil, aceasta linie va fi<br />
amp<strong>la</strong>sata in vecinatatea statiei existente, intr-o alta ha<strong>la</strong>, fiind practic consi<strong>de</strong>rata o<br />
noua statie <strong>de</strong> sortare pe ace<strong>la</strong>si amp<strong>la</strong>sament;<br />
Construirea unei statii <strong>de</strong> sortare <strong>la</strong> Ruginoasa.<br />
In ju<strong>de</strong>tul Iasi exista, <strong>de</strong> asemenea, si o statie <strong>de</strong> sortare <strong>la</strong> Har<strong>la</strong>u care prelucreaza anual<br />
aproximativ 2.000 tone <strong>de</strong> recic<strong>la</strong>bile.<br />
Tintele cu privire <strong>la</strong> reducerea cantitatii <strong>de</strong> <strong>de</strong>seu bio<strong>de</strong>gradabil <strong>de</strong>pozitat in ju<strong>de</strong>tul Iasi vor fi<br />
atinse prin construirea unei statii <strong>de</strong> TMB pentru <strong>de</strong>seuri bio<strong>de</strong>gradabile <strong>la</strong> Tutora, cu o<br />
capacitate <strong>de</strong> intrare <strong>de</strong> 95.000 t/an, prin stimu<strong>la</strong>rea compostarii in gospodarii si prin finalizarea<br />
statiei <strong>de</strong> compostare existente <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora.<br />
Astfel, prezentul proiect inclu<strong>de</strong> finalizarea lucrarilor <strong>la</strong> statia <strong>de</strong> compostare existenta <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
Tutora (cu o capacitate <strong>de</strong> 10.000 t/an), care a fost inceputa <strong>de</strong> catre Primaria Municipiului Iasi<br />
si Ministerul Mediului.<br />
In ceea ce priveste <strong>de</strong>seurile reziduale, avand in consi<strong>de</strong>rare compozitia lor, se estimeaza ca<br />
statia <strong>de</strong> TMB va genera refuz reprezentand aproximativ 20% din capacitatea <strong>de</strong> intrare, care<br />
va fi <strong>de</strong>pozitat in <strong>de</strong>pozitul existent <strong>de</strong> <strong>la</strong>Tutora, fara a fi tratat.<br />
Depozitarea <strong>de</strong>seurilor se va realiza <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozitul conform <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri existent, amp<strong>la</strong>sat in<br />
apropierea municipiului Iasi. Lucrarile <strong>la</strong> <strong>de</strong>pozit nu au fost finalizate in intregime datorita lipsei<br />
<strong>de</strong> fonduri. Primaria Municipiului Iasi si Ministerul Mediului nu mai au posibilitati <strong>de</strong> finantare a<br />
lucrarilor.<br />
In prezent, doar doua compartimente din prima celu<strong>la</strong> au fost finalizate. Capacitatea tota<strong>la</strong> a<br />
acestor doua compartimente este <strong>de</strong> aproximativ 1.300.000 m 3 . Capacitatea celui <strong>de</strong> al treilea<br />
compartiment din prima celu<strong>la</strong> va fi <strong>de</strong> aproximativ 764.000 m 3 .<br />
Prin prezentul proiect se vor inchi<strong>de</strong> 4 <strong>de</strong>pozite neconforme. Pentru trei dintre ele,<br />
<strong>de</strong>pozitarea a fost sistata in iulie 2009 (Pascani, Har<strong>la</strong>u si Tomesti) iar al patrulea (Targu<br />
Frumos) va fi operational pana in 2012.<br />
9.3 Metodologia utilizata pentru <strong>evaluare</strong>a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong><br />
Pentru alternativa aleasa prin proiect se efectueaza <strong>evaluare</strong>a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong>,<br />
utilizand o metoda matricia<strong>la</strong> (indici <strong>de</strong> calitate) si metoda V. Rojanschi (indicele <strong>de</strong> poluare<br />
globa<strong>la</strong>).<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 235<br />
of 246
Evaluarea <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> inconjurator are <strong>la</strong> baza:<br />
indici <strong>de</strong> calitate pe factori <strong>de</strong> mediu ( I c )<br />
indicele <strong>de</strong> poluare globa<strong>la</strong> ( I PG )<br />
9.3.1 Evaluarea <strong>impactului</strong> pe factori <strong>de</strong> mediu<br />
Calitatea unui factor <strong>de</strong> mediu sau element al <strong>mediului</strong> se incadreaza in raport cu limitele<br />
admise in STAS – uri sau Normative <strong>de</strong> reglementare sau se estimeaza efectele ―proiectului―<br />
<strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> avand <strong>la</strong> baza ―marimea― care se <strong>de</strong>termina luand in consi<strong>de</strong>rare nivelul unor<br />
indicatori <strong>de</strong> calitate ce caracterizeaza efectele.<br />
In raport cu marimea efectelor avem indici <strong>de</strong> calitate ( I c ):<br />
L proiect – actiunile proiectului<br />
L reglementat – norme si acte <strong>de</strong> reglementare<br />
Inter<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nta dintre actiunile proiectului si efectele <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> inconjurator (E) se poate<br />
evi<strong>de</strong>ntia prin marcarea in caseta corespunzatoare a marimii acesteia estimata printr-un sistem<br />
comun pentru tot ansamblul (cu +, - sau zero), astfel:<br />
+ influenta pozitiva<br />
0 influenta nu<strong>la</strong><br />
– influenta negativa<br />
E – efect pozitiv sau negativ rezultat din cuantificarea influentelor activitatii proiectate <strong>asupra</strong><br />
calitatii factorilor <strong>de</strong> mediu, in raport cu normativele <strong>de</strong> reglementare.<br />
I c = +1<br />
I c = - 1<br />
I c = 0<br />
- influentele sunt pozitive iar mediul este afectat in limitele admisibile<br />
- influentele sunt negative iar mediul este afectat peste limitele admise<br />
- starea <strong>mediului</strong> nu este afectata <strong>de</strong> proiect<br />
9.3.1.1 Evaluarea <strong>impactului</strong> pe factori <strong>de</strong> mediu prin indici <strong>de</strong> calitate ( I c )<br />
Matricea <strong>de</strong> <strong>evaluare</strong> a <strong>impactului</strong><br />
Actiunea sau<br />
sursele generatoare<br />
Efectele <strong>asupra</strong> factorilor <strong>de</strong> mediu<br />
Aer Apa Sol-subsol Biodiversitatea<br />
Asezari<br />
umane<br />
Page 236<br />
of 246<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI
Amp<strong>la</strong>samentul si modul <strong>de</strong> ocupare a<br />
terenului<br />
0 0 - 0 0<br />
Evacuare ape uzate 0 + + 0 +<br />
Concentratiile <strong>de</strong> poluanti in aer in raport cu<br />
C.M.A.<br />
Nivelul zgomotului in raport cu nivelul<br />
maxim admis<br />
+ 0 0 + +<br />
0 0 0 - -<br />
Managementul <strong>de</strong>seurilor + + + + +<br />
Riscul <strong>de</strong> avarii si acci<strong>de</strong>nte cu impact<br />
<strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong><br />
- - 0 - -<br />
Efectul social si economic 0 0 0 0 +<br />
MARIMEA EFECTELOR +1 +1 +1 0 +2<br />
E AER = +1<br />
E APA = +1<br />
E SOL-SUBSOL = +1<br />
E BIODIVERSITATE = 0<br />
E ASEZARI UMANE = +2<br />
Factor <strong>de</strong> mediu<br />
Valoarea indicelui <strong>de</strong> calitate (I c ) Concluzii<br />
Aer +1 afectat in limite admise<br />
Apa +1 afectat in limite admise<br />
Sol – subsol +1 afectat in limite admise<br />
Biodiversitate 0 nu este afectat semnificativ<br />
Asezari umane 0,5 afectat in limite admise<br />
Valoarea I c indica faptul ca prin respectarea preve<strong>de</strong>rilor proiectului, atat in perioada <strong>de</strong> executie<br />
a lucrarilor <strong>de</strong> constructie, cat si in perioada <strong>de</strong> exploatare a obiectivelor care compun „Sistemul<br />
integrat <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor‖, impactul <strong>asupra</strong> factorilor <strong>de</strong> mediu se va incadra in<br />
limitele admise, datorita masurilor <strong>de</strong> prevenire si diminuare a <strong>impactului</strong> prevazute.<br />
9.3.1.2 Evaluarea globa<strong>la</strong> a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong><br />
Evaluarea <strong>impactului</strong> global <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> se bazeaza pe:<br />
valoarea indicilor <strong>de</strong> calitate (I c ) pe factori <strong>de</strong> mediu;<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 237<br />
of 246
scara <strong>de</strong> bonitate notata <strong>de</strong> <strong>la</strong> 1 <strong>la</strong> 10, corespunzatoare valorilor I c<br />
Nota<br />
bonitate<br />
<strong>de</strong><br />
Valoarea I c<br />
Efectele <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> inconjurator<br />
10 I c = 0 - mediul nu este afectat <strong>de</strong> activitatea proiectata<br />
9 I c = 0,0 ÷ 0,25<br />
8 I c = 0,25 ÷ 0,50<br />
7 I c = 0,50 ÷1,00<br />
6 I c = -1,0<br />
5 I c = -1,0 ÷ -0,5<br />
4 I c = -0,5 ÷ -0,25<br />
3 I c = -0,25 ÷ -0,025<br />
2 I c = -0,025 ÷ -0,0025<br />
1 I c = sub –0,0025<br />
- mediul este afectat <strong>de</strong> proiect in limite admisibile, nivel<br />
1.<br />
- efectele sunt pozitive<br />
- mediul este afectat <strong>de</strong> proiect in limite admisibile, nivel<br />
2.<br />
- efectele sunt pozitive<br />
- mediul este afectat <strong>de</strong> proiect in limite admisibile, nivel<br />
3.<br />
- efectele sunt pozitive<br />
- mediul afectat <strong>de</strong> proiect peste limitele admise, nivel 1.<br />
- efectele sunt negative<br />
- mediul este afectat <strong>de</strong> proiect peste limitele admise,<br />
nivel 2.<br />
- efectele sunt negative<br />
- mediul este afectat <strong>de</strong> proiect peste limitele admise,<br />
nivel 3.<br />
- efectele sunt negative<br />
- mediul este <strong>de</strong>gradat, nivel 1.<br />
- efectele sunt nocive <strong>la</strong> durate lungi <strong>de</strong> expunere<br />
- mediul este <strong>de</strong>gradat, nivel 2.<br />
- efectele sunt nocive <strong>la</strong> durate medii <strong>de</strong> expunere<br />
- mediul este <strong>de</strong>gradat, nivel 3.<br />
- efectele sunt nocive <strong>la</strong> durate scurte <strong>de</strong> expunere<br />
9.3.1.2.1 Metoda <strong>de</strong> <strong>evaluare</strong> globa<strong>la</strong> a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong><br />
Este o metoda analitica <strong>de</strong> tip cantitativ pe baza indicelui <strong>de</strong> poluare globa<strong>la</strong> (I PG ), care rezulta<br />
din raportul intre starea i<strong>de</strong>a<strong>la</strong> (natura<strong>la</strong>) si starea rea<strong>la</strong> (<strong>de</strong> poluare).<br />
Reprezentarea grafica : Starea i<strong>de</strong>a<strong>la</strong> si starea rea<strong>la</strong> se reprezinta grafic rezultand o<br />
diagrama inscrisa intr-un cerc cu raza <strong>de</strong> 10 unitati <strong>de</strong> bonitate, a carei forma <strong>de</strong>pin<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> numarul factorilor <strong>de</strong> mediu analizati.<br />
Starea i<strong>de</strong>a<strong>la</strong> (S i ): este reprezentata grafic printr-o forma geometrica regu<strong>la</strong>ta inscrisa<br />
intr-un cerc cu raza <strong>de</strong> 10 unitati <strong>de</strong> bonitate (1 unitate = 1 cm).<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 238<br />
of 246
Starea rea<strong>la</strong> (S r ): este o figura geometrica neregu<strong>la</strong>ta obtinuta prin unirea punctelor ce<br />
reprezinta valoarea echivalenta a indicelui <strong>de</strong> calitate in scara <strong>de</strong> bonitate si care se<br />
inscrie in figura geometrica regu<strong>la</strong>ta a starii i<strong>de</strong>ale.<br />
Indicele <strong>de</strong> poluare globa<strong>la</strong> - I PG : rezulta din raportul dintre suprafata ce reprezinta starea<br />
i<strong>de</strong>a<strong>la</strong> (S i ) si starea rea<strong>la</strong> (S r ).<br />
I PG = 1 - nu exista poluare<br />
I PG<br />
1 - exista modificari <strong>de</strong> calitate a <strong>mediului</strong>.<br />
Scara <strong>de</strong> calitate:<br />
I PG = 1<br />
I PG = 1...2<br />
I PG = 2...3<br />
I PG = 3...4<br />
I PG = 4...6<br />
- mediul natural nu este afectat <strong>de</strong> activitatea umana<br />
- mediul este supus efectelor activitatii umane in limite admisibile<br />
- mediul este supus activitatii umane, provocand stare <strong>de</strong> disconfort formelor<br />
<strong>de</strong> viata<br />
- mediul este afectat <strong>de</strong> activitatea umana, provocand tulburari formelor <strong>de</strong><br />
viata<br />
- mediul este afectat grav <strong>de</strong> activitatea umana, periculos pentru formele <strong>de</strong><br />
viata<br />
I PG 6 - mediul este <strong>de</strong>gradat, impropriu formelor <strong>de</strong> viata.<br />
9.3.1.2.2 Determinarea indicelui <strong>de</strong> poluare globa<strong>la</strong><br />
Indicele <strong>de</strong> poluare globa<strong>la</strong> I PG - rezulta din raportul S i / S r conform metodologiei prezentate.<br />
Valoarea S i (starea i<strong>de</strong>a<strong>la</strong>) - rezulta din figura geometrica regu<strong>la</strong>ta avand suprafata: Si = 256,36<br />
cm 2<br />
Valoarea S r (starea rea<strong>la</strong>) - rezulta din figura geometrica neregu<strong>la</strong>ta inscrisa in figura<br />
geometrica regu<strong>la</strong>ta a starii i<strong>de</strong>ale si construita prin unirea punctelor rezultate din amp<strong>la</strong>sarea<br />
valorilor N b (nota <strong>de</strong> bonitate) pentru fiecare factor <strong>de</strong> mediu luat in consi<strong>de</strong>rare.<br />
Valoarea N b - se obtine pentru fiecare factor <strong>de</strong> mediu din scara <strong>de</strong> bonitate in functie <strong>de</strong><br />
valoarea indicelui <strong>de</strong> poluare si serveste <strong>la</strong> reprezentarea grafica, ca o metoda <strong>de</strong> simu<strong>la</strong>re a<br />
efectului sinergic<br />
Factor <strong>de</strong> mediu I c (indice <strong>de</strong> calitate) N b (nota <strong>de</strong> bonitare)<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 239<br />
of 246
Aer +1 7<br />
Apa +1 7<br />
Sol-susol +1 7<br />
Biodiversitate 0 10<br />
Asezar umane 0,5 8<br />
Re<strong>la</strong>tia grafica - intre N b calcu<strong>la</strong>t pentru cinci elemente ale <strong>mediului</strong>, este o figura geometrica<br />
neregu<strong>la</strong>ta formata cu valorile dn coloana 3 a tabelului <strong>de</strong> mai sus, avand suprafata: S r =156,11<br />
cm 2 .<br />
Valoarea indicelui <strong>de</strong> poluare globa<strong>la</strong> este: I PG = 1,64<br />
Valoarea indicelui <strong>de</strong> poluare globa<strong>la</strong> exprima incadrarea in limitele admise ale factorilor <strong>de</strong><br />
mediu, avand in ve<strong>de</strong>re ca proiectul preve<strong>de</strong> alegerea celor mai bune tehnici disponibile (BAT)<br />
in domeniul <strong>de</strong>pozitarii si tratarii <strong>de</strong>seurilor, inclusiv masuri <strong>de</strong> prevenire si reducere a <strong>impactului</strong><br />
<strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong>.<br />
Efectele proiectului din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re social si economic vor fi pozitive.<br />
9.4 Impactul prognozat <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong><br />
9.4.1 Centrul <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor Tutora<br />
Pentru investitiile propuse in cadrul centrului <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong> <strong>la</strong> Tutora,<br />
respectiv:<br />
Extin<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului ecologic existent;<br />
Extin<strong>de</strong>rea capacitatii statiei <strong>de</strong> sortare existente;<br />
Finalizarea lucrarilor pentru statia <strong>de</strong> compost<br />
cat si pentru inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitului neconform Tomesti, <strong>evaluare</strong>a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> a<br />
fost realizata in cadrul procedurii <strong>de</strong> mediu pentru proiectul „Managementul integrat al <strong>de</strong>seurilor<br />
in Mun.Iasi‖, pentru componentele:<br />
Componenta A1 - Inchi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>pozit actual Tomesti<br />
Componenta A2 - Depozit nou Tutora<br />
Componenta B - Statie <strong>de</strong> sortare si statie <strong>de</strong> compost<br />
pentru care a fost emis in data <strong>de</strong> 30.06.2005 Acordul integrat <strong>de</strong> mediu nr.2.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 240<br />
of 246
In cadrul centrului <strong>de</strong> management al <strong>de</strong>seurilor exista posibilitatea poluarii acci<strong>de</strong>ntale a apei<br />
subterane si <strong>de</strong> suprafata, ca urmare a <strong>de</strong>versarii acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> ape uzate menajere,<br />
scurgeri acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> uleiuri sau produse petroliere <strong>de</strong> <strong>la</strong> uti<strong>la</strong>jele folosite, nefunctionarea <strong>la</strong><br />
parametri corespunzatori ai statiei <strong>de</strong> epurare a apelor uzate precum si a statiei <strong>de</strong> epurare a<br />
levigatului, cauzand astfel <strong>de</strong>versari neconforme in paraul af<strong>la</strong>t <strong>la</strong> est <strong>de</strong> amp<strong>la</strong>sament. Natura<br />
<strong>impactului</strong> in cazurile potentiale <strong>de</strong> poluare mentionate va fi secundara, pe temen scurt,<br />
temporara si loca<strong>la</strong>.<br />
Prin masurile ferme propuse <strong>la</strong> capitolul urmator se are in ve<strong>de</strong>rea reducerea <strong>la</strong> minim a<br />
potentialului impact <strong>asupra</strong> factorului <strong>de</strong> mediu apa.<br />
Asadar probabilitea <strong>impactului</strong> este una redusa, iar magnituti<strong>de</strong>a si complexitatea <strong>impactului</strong> se<br />
pot c<strong>la</strong>sifica drept nesemnificative.<br />
In ceea ce priveste poluarea aerului, pot sa apara emisii fugitive, locale si temporare datorate<br />
<strong>de</strong>scarcarii si manipu<strong>la</strong>rii <strong>de</strong>seurilor, <strong>de</strong>scompunerii <strong>de</strong>seurilor si vehiculelor utilizate pentru<br />
transportul acestora.<br />
Poluantii specifici in faza <strong>de</strong> executie sunt reprezentati <strong>de</strong> particule in suspensie si poluantii<br />
specifici gazelor <strong>de</strong> esapament rezultate <strong>de</strong> <strong>la</strong> uti<strong>la</strong>jele cu care se executa operatiile si <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
vehiculele pentru transportul materialelor: oxizi <strong>de</strong> azot, oxizi <strong>de</strong> carbon, oxizi <strong>de</strong> sulf, particule<br />
cu continut <strong>de</strong> metale grele (Cd, Cu, Cr, Ni, Se, Zn) si COV.<br />
Cu privire <strong>la</strong> poluantii cu impact olfactiv (H 2 S, mercaptani, etc) concentratiile in emisie vor fi<br />
extrem <strong>de</strong> scazute, iar <strong>la</strong> distanta <strong>la</strong> care se gasesc localitatile, concentratiile in aer se vor situa<br />
mult sub pragurile olfactive.<br />
In faza <strong>de</strong> operare <strong>de</strong>scompunere a <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong>pozitate va genera emisii <strong>de</strong> gaze specifice:<br />
CO 2 , CH 4 , N 2 si urme <strong>de</strong> H 2 S, compusi organici speciali (inclusiv compusi organici clorurati) si<br />
<strong>de</strong> mercur. Prin <strong>de</strong>scarcarea/manipu<strong>la</strong>rea si compactarea <strong>de</strong>seurilor emisiile <strong>de</strong> particule sunt<br />
reduse.<br />
Prin acoperirea zilnica a <strong>de</strong>seurilor <strong>de</strong>pozitate cu materiale inerte si umectarea <strong>de</strong>pozitului in<br />
perioa<strong>de</strong>le <strong>de</strong> seceta prelungita se va preveni riscul antrenarii particulelor <strong>de</strong> praf si a<br />
mirosurilor in atmosfera. .<br />
Concluzionand masurile prevazute pentru protectia factorului <strong>de</strong> mediu aer, mentionate <strong>la</strong><br />
capitolul urmator, atat in faza <strong>de</strong> operare cat si in cea <strong>de</strong> executie vor avea ca efect diminuarea<br />
<strong>impactului</strong> ca urmare a amp<strong>la</strong>sarii <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Tutora.<br />
Natura <strong>impactului</strong> in procesul <strong>de</strong> executie al <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri va fi secundar, strict pe<br />
perioada <strong>de</strong> executie si local.<br />
In perioada <strong>de</strong> operare a <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri impactul <strong>asupra</strong> aerului se preconizeaza ca va<br />
avea caracter local, secundar si pe intreaga perioada <strong>de</strong> functionare a obiectivului.<br />
Probabilitea <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> factorului <strong>de</strong> mediu aer a <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Tutora va fi<br />
diminuata ca urmare a masurilor luate, in principal a preve<strong>de</strong>rii insta<strong>la</strong>tiei <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re a gazelor<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 241<br />
of 246
ezultate din corpul <strong>de</strong>pozitului. Avand in ve<strong>de</strong>re componenta loca<strong>la</strong> si activitatea obiectivului,<br />
magnitudinea si complexitatea <strong>impactului</strong> sunt evaluate functie <strong>de</strong> gravitatea efectelor, gradul<br />
<strong>de</strong> extin<strong>de</strong>re a acestora, si viteza <strong>de</strong> extin<strong>de</strong>re a efectului. Preconizam ca magnitudinea<br />
<strong>impactului</strong> va fi redusa, <strong>la</strong> nivel local cu o frecventa <strong>de</strong> aparitie ocaziona<strong>la</strong>, probabi<strong>la</strong> ca urmare<br />
a procesului <strong>de</strong> operare al <strong>de</strong>pozitului.<br />
In ceea ce priveste poluarea solului si subsolului, exista posibilitatea aparitiei <strong>impactului</strong> ca<br />
urmare a <strong>de</strong>copertarii solului vegetal, lucrarilor propuse in faza <strong>de</strong> executie, constructiei<br />
subcompartimentului 3 al primei celule a <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, <strong>de</strong>scarcari acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>seuri transportate sau <strong>de</strong>pozitate, scurgeri acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> produse petroliere sau uleiuri,<br />
<strong>de</strong>versari acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> ape uzate etc.<br />
In scopul diminuarii <strong>la</strong> minim a <strong>impactului</strong> si protejarii solului si subsolului au fost prevazute<br />
urmatoarele masuri:<br />
Special amenajate pentru <strong>de</strong>pozitarea temporara a <strong>de</strong>seurilor si materialelor <strong>de</strong><br />
constructie in faza <strong>de</strong> executie;<br />
Cabine ecologice vidanjabile in cadrul organizarii <strong>de</strong> santier;<br />
Impermeabilizarea corespunzatoare a bazei <strong>de</strong>pozitului cu sistemul <strong>de</strong> etansare;<br />
Dig perimetral;<br />
Alei betonate si imprejmuirea <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri;<br />
Statie <strong>de</strong> epurare ape uzate si levigat;<br />
Monitorizarea functionarii corespunzatoare a insta<strong>la</strong>tiilor prevazute pe amp<strong>la</strong>sament etc.<br />
Asadar toate masurile prevazute in cadrul proiectului pentru protectia solului si subsolului vor<br />
avea ca scop diminuarea <strong>impactului</strong> ca urmare a constructiei subcompatimentului 3 al primei<br />
celule a <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri Tutora.<br />
Natura <strong>impactului</strong> in procesul <strong>de</strong> executie al <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri <strong>asupra</strong> solului si subsolului<br />
cu preca<strong>de</strong>re a solului vegetal va fi directa si loca<strong>la</strong>, pe intreaga perioada <strong>de</strong> executie si operare<br />
a obiectivului.<br />
Luand in calcul <strong>de</strong>copertarea solului vegetal <strong>de</strong> pe suprafata <strong>de</strong>pozitului <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, p<strong>la</strong>tformei<br />
betonate si c<strong>la</strong>dirilor adiacente se poate consi<strong>de</strong>ra ca magnitudinea <strong>impactului</strong> va fi loca<strong>la</strong>, cu<br />
probabilitate redusa <strong>de</strong> poluare.<br />
9.4.2 Statia <strong>de</strong> transfer Baltati si statia <strong>de</strong> transfer si sortare Ruginoasa<br />
Principalele surse <strong>de</strong> poluare a apelor pot fi reprezentate <strong>de</strong> scurgeri acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> uleiuri,<br />
hidrocarburi provenite <strong>de</strong> <strong>la</strong> echipamentele si uti<strong>la</strong>jele folosite, <strong>de</strong>versari sau scurgeri<br />
acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> ape uzate.<br />
In cadrul investitiilor atat pentru faza <strong>de</strong> executie cat si cea <strong>de</strong> exploatare au fost prevazute<br />
bazine pentru colectarea si stocarea apei uzate, respectiv bazine ecologice vidanjabile, retea <strong>de</strong><br />
canalizare apa uzata menajera, bazin etans vidanjabil si retea <strong>de</strong> apa pluvia<strong>la</strong>.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 242<br />
of 246
Asadar probabilitea <strong>impactului</strong> este una redusa, iar magnituti<strong>de</strong>a si complexitatea <strong>impactului</strong> se<br />
pot c<strong>la</strong>sifica ca nesemnificative.<br />
In cadrul investiiilor mai sus mentionate potentialele surse <strong>de</strong> poluare <strong>asupra</strong> factorului <strong>de</strong><br />
mediu aer pot fi reprezentate ca urmare a emisiilor <strong>de</strong> praf, fum, manevrarii pamantului excavat<br />
si uti<strong>la</strong>jelor sau autovehiculelor folosite.<br />
Astfel, ca masuri <strong>de</strong> diminuare a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> aerului se pot mentiona:<br />
folosirea uti<strong>la</strong>jelor si mijloacelor <strong>de</strong> transport auto dotate cu motoare performante cu<br />
emisii reduse <strong>de</strong> noxe;<br />
colectarea, stocarea corespunzatoare a apei uzate menajere si <strong>de</strong>scarcarea in statiile <strong>de</strong><br />
epurare;<br />
<strong>de</strong>tectarea rapida a eventualelor neetanseitati sau <strong>de</strong>fectiuni si interventia imediata<br />
pentru eliminarea cauzelor.<br />
Natura potentialului impact va fi secundara, loca<strong>la</strong>, iar durata va fi temporara si foarte scurta.<br />
Probabilitea <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> factorului <strong>de</strong> mediu aer se consi<strong>de</strong>ra a fi improbabil, cu efect<br />
nesemnificativ si indirect.<br />
Cu privire <strong>la</strong> sursele <strong>de</strong> poluare ale solului si subsolului ca urmare a executiei si operarii<br />
investitiilor, <strong>de</strong>seurile menajere si cele din constructie pot fi generate ca urmare a:<br />
<strong>de</strong>copertarii solului vegetal;<br />
amenajarii necorespunzatoare a <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> materiale utilizate;<br />
infiltrarii acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> ape uzate in sol;<br />
amenajarii neconforme a spatiilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare temporara a <strong>de</strong>seurilor rezultate din<br />
procesul <strong>de</strong> executie al obiectvului proiectat.<br />
Masurile avute in ve<strong>de</strong>re sunt:<br />
folosirea statiilor <strong>de</strong> transfer si a statiei <strong>de</strong> sortare doar pentru categoria <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri<br />
municipale autorizate si acceptate;<br />
utilizarea <strong>de</strong> echipamente si uti<strong>la</strong>je conforme, mo<strong>de</strong>rne si corespunzatoare;<br />
interzicerea <strong>de</strong>scarcarii oricaror categorii <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri in alta parte <strong>de</strong>cat direct pe<br />
p<strong>la</strong>tformele special amenajate;<br />
Natura <strong>impactului</strong> in procesul <strong>de</strong> executie al investitiilor <strong>asupra</strong> solului si subsolului cu<br />
preca<strong>de</strong>re a solului vegetal va fi directa si loca<strong>la</strong>, pe intreaga perioada <strong>de</strong> executie si operare a<br />
obiectivelor.<br />
Luand in calcul <strong>de</strong>copertarea solului vegetal <strong>de</strong> pe suprafata aferenta p<strong>la</strong>tformei betonate si<br />
c<strong>la</strong>dirii adiacente se poate consi<strong>de</strong>ra ca magnitudinea <strong>impactului</strong> va fi loca<strong>la</strong>, cu probabilitate<br />
redusa <strong>de</strong> poluare.<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 243<br />
of 246
9.4.3 Inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconforme din ju<strong>de</strong>tul Iasi<br />
Principa<strong>la</strong> sursa <strong>de</strong> poluare a apelor este reprezentata <strong>de</strong> evenimente acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> poluare<br />
(scurgeri acci<strong>de</strong>ntale <strong>de</strong> carburanti si uleiuri) din uti<strong>la</strong>je si mijloace auto, insa acestea au<br />
caracter local.<br />
Magnitudinea <strong>impactului</strong> se poate preconiza ca si probabilitate doar in faza <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re, fiind<br />
catalogata ca loca<strong>la</strong> si temporara. Fecventa probabi<strong>la</strong> <strong>de</strong> aparitie a <strong>impactului</strong> este foarte<br />
redusa, chiar improbabi<strong>la</strong> si nesemnificativa.<br />
Prin inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor neconforme <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri se va elimina poluarea aerului ca urmare a<br />
functionarii neconforme a <strong>de</strong>pozitului, <strong>de</strong>gajarii necontro<strong>la</strong>te a gazele emise din corpul<br />
<strong>de</strong>pozitelor si a emisiilor generate. Asadar se va elimina posibilitatea frecventei <strong>de</strong> aparitie a<br />
vre-unui impact direct sau indirect <strong>asupra</strong> aerului.<br />
In ceea ce priveste poluarea solului, odata cu inchi<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconforme si<br />
<strong>de</strong>zvoltarii solului vegetal prevazut ca ultim strat <strong>de</strong> inchi<strong>de</strong>re se reduce <strong>la</strong> minim posibilitatea<br />
poluarii solului. Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al incadrarii in zona si noul amp<strong>la</strong>sament inierbat se va<br />
incadra corespunzator in piesajul zonal. Se va inregistra un efect direct pozitiv, cu impact<br />
improbabil (redus <strong>la</strong> zero).<br />
Ca urmare a inchi<strong>de</strong>rii corespunzatoare a <strong>de</strong>pozitelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri neconforme se poate vorbi<br />
<strong>de</strong>spre un efect pozitiv, benefic <strong>asupra</strong> factorilor <strong>de</strong> mediu.<br />
9.5 Concluzii majore care au rezultat din <strong>evaluare</strong>a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong><br />
Concluziile care au rezultat din <strong>evaluare</strong>a <strong>impactului</strong> pe factori <strong>de</strong> mediu si a <strong>impactului</strong> global<br />
<strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong>, cu metodologia aplicata sunt:<br />
Gradul <strong>de</strong> afectare a factorilor <strong>de</strong> mediu:<br />
Valorile indicilor <strong>de</strong> calitate pe factori <strong>de</strong> mediu:<br />
- pentru AER: I c AER = +1<br />
- pentru APA : I c APA = +1<br />
- pentru SOL-SUBSOL: I c SOL-SUBSOL = +1<br />
- pentru BIODIVERSITATE: I c BIODIVERSITATE = 0<br />
- pentru ASEZARI UMANE : I c ASEZARI UMANE = +2<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
Factorul <strong>de</strong> mediu AER este afectat <strong>de</strong> proiect in limitele admise.<br />
Factorul <strong>de</strong> mediu APA este afectat <strong>de</strong> proiect in limitele admise.<br />
Factorul <strong>de</strong> mediu SOL – SUBSOL este afectat <strong>de</strong> proiect in limite admise.<br />
Factorul <strong>de</strong> mediu BIODIVERSITATE nu este afectat semnificativ <strong>de</strong> proiect.<br />
Factorul <strong>de</strong> mediu ASEZARI UMANE este afectat <strong>de</strong> proiect in limite admise.<br />
Impactul global <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong>:<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 244<br />
of 246
Valoarea indicelui <strong>de</strong> poluare globa<strong>la</strong> : I PG = 1,64<br />
o<br />
o<br />
Valoarea indicelui <strong>de</strong> poluare globa<strong>la</strong> exprima incadrarea in limitele admise ale factorilor<br />
<strong>de</strong> mediu, avand in ve<strong>de</strong>re ca proiectul preve<strong>de</strong> alegerea celor mai bune tehnici<br />
disponibile (BAT) in domeniul <strong>de</strong>pozitarii si tratarii <strong>de</strong>seurilor, inclusiv masuri <strong>de</strong> prevenire<br />
si reducere a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong>.<br />
Efectele proiectului din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re social si economic vor fi pozitive.<br />
Concluziile majore rezultate din <strong>evaluare</strong>a <strong>impactului</strong> <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong>, sunt cele consemnate ca<br />
efecte globale, si anume:<br />
Mediul este supus efectelor activitatilor umane in limite admisibile;<br />
Impactul este redus si local;<br />
Efectele sunt prepon<strong>de</strong>rent pozitive.<br />
9.6 Prognoza <strong>asupra</strong> calitatii vietii/standardului <strong>de</strong> viata si <strong>asupra</strong> conditiilor<br />
sociale in comunitatile afectate <strong>de</strong> impact<br />
Prin implementarea sistemului <strong>de</strong> management integrat al <strong>de</strong>seurilor, pot fi atinse atat cresterea<br />
gradului <strong>de</strong> utilizare a <strong>de</strong>seurilor, reducerea cantitatilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>seuri, precum si <strong>de</strong>pozitarea<br />
acestora in conditii <strong>de</strong> siguranta, fara a pune in pericol mediul inconjurator si sanatatea publica.<br />
Calitatea vietii si standar<strong>de</strong>le <strong>de</strong> viata a comunitatii din imprejurimi nu vor fi afectate negativ <strong>de</strong><br />
punerea in practica a proiectului, in conditii normale <strong>de</strong> functionare.<br />
Pentru a reduce <strong>la</strong> minim riscul <strong>de</strong>c<strong>la</strong>nsarii unor acci<strong>de</strong>nte sau avarii cu impact major <strong>asupra</strong><br />
<strong>mediului</strong> inconjurator, se vor respecta preve<strong>de</strong>rile tuturor normativelor in vigoare respectiv se<br />
vor lua toate masurile pentru diminuarea <strong>impactului</strong>, prevazute in prezentul studiu.<br />
Se mentioneaza impactul pozitiv al proiectului <strong>asupra</strong> <strong>mediului</strong> social si economic, prin crearea<br />
unor noi locuri <strong>de</strong> munca si prin imbunatatirea calitatii vietii popu<strong>la</strong>tiei.<br />
Calitatea vietii si a conditiilor sociale in comunitatile afectate <strong>de</strong> proiect, vor cunoaste o<br />
imbunatatire neta, <strong>de</strong>oarece:<br />
va creste calitatea aerului atmosferic in toate zonele in care vor fi inchise actualele <strong>de</strong>pozite<br />
neconforme;<br />
va sca<strong>de</strong>a riscul unor imbolnaviri ale locuitorilor afectati <strong>de</strong> actualele <strong>de</strong>pozite neconforme<br />
dupa inchi<strong>de</strong>rea acestora, pe fondul eliminarii focarelor/vectorilor <strong>de</strong> transmitere a factorilor<br />
patogeni asociabili <strong>de</strong>pozitelor actuale;<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 245<br />
of 246
va creste consistent calitatea vietii in aglomerarile urbane, pe fondul cresterii nivelului<br />
curateniei citadine odata cu implementarea proiectului;<br />
Intocmit,<br />
Ecolog Catalina Paun<br />
Verificat,<br />
Ing. Marine<strong>la</strong> Rusu<br />
SISTEM DE MANAGEMENT INTEGRAT AL DESEURILOR – JUDETUL IASI<br />
Page 246<br />
of 246