2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
FAMILIA ROMÂNÃ 90 DE ANI DE LA MAREA UNIRE 7<br />
accepta ºi lumea cultã, care nu poate fi pentru menþinerea<br />
barbariei, a întunericului ºi a retrogresiunii. (Vii ºi îndelungate<br />
aprobãri).<br />
Sã nu trecem însã cu vederea, cã în calea împlinirii<br />
idealului nostru nu dãm numai de prieteni, ci ºi de duºmani,<br />
care, mânaþi de interesul lor rãu priceput, se vor sili cu sigu -<br />
ranþã sã împiedice înfãptuirea hotãrârii noastre. Nu-i iertat sã<br />
lãsãm necombãtutã nici bãnuiala celor neorientaþi, nici intriga<br />
duºmanilor noºtri. Trebuie sã constatãm clar ºi peste orice<br />
îndoialã ce înþelegem noi sub dreptatea, care vrem sã o înfãp -<br />
tuim ºi sã lãmurim cum pricepem noi libertatea ºi unitatea<br />
naþiunii noastre.<br />
Pentru înlãturarea oricãror îndoieli asupra intenþiilor<br />
poporului românesc, am þinut de lipsã ca în proiectul de rezo -<br />
luþiune, ce am prezentat, sã precizãm principiile, care ne con -<br />
duc, în faþa cãrora – sunt convins – toate intrigile duºmanului<br />
trebuie sã amuþeascã. Am þinut sã accentuãm aceste principii,<br />
care de altfel fiind totdeauna aproape de sufletul nostru sunt de<br />
sine înþeles ºi pentru a da o icoanã întreagã a credeului nostru<br />
pol i tic. (Sã auzim!).<br />
Noi, Onoratã Adunare Naþionalã privim în înfãptuirea<br />
unitãþii noastre naþionale un triumf al libertãþii omeneºti. Noi<br />
nu voiam sã devenim din oprimaþi oprimãtori, din asupriþi<br />
asupritori. Noi voim sã întronãm pe aceste plaiuri libertatea<br />
tuturor neamurilor ºi a tuturor cetãþenilor.<br />
Noi propunem decretarea unirii cu Regatul României a<br />
întregii Transilvanii, a întregului Banat ºi a întregului teritoriu<br />
locuit de Români ai Ungariei. Pe aceste teritorii locuiesc însã ºi<br />
alte neamuri, cu alte însuºiri ºi cu alte tradiþii. Noi nu voim sã<br />
rãpim limba nimãnui, ci vrem ca fiecare om sã aleagã liber<br />
limba ºi credinþa în care vrea sã trãiascã atât în viaþa lui privatã<br />
cât ºi în legãturã cu viaþa de stat. Noi nu vrem sã verse nimenea<br />
lacrimile, pe care le-am vãrsat noi atâtea veacuri ºi nu voim sã<br />
sugem puterea nimãnui, aºa, cum a fost suptã a noastrã veacuri<br />
de-a rândul. Noi ne încredem în trãinicia noastrã ºi în vrednicia<br />
proprie ºi nu vrem sã istovim forþele altora. (Aplauze lungi!).<br />
Este adânc înrãdãcinatã în noi convingerea, cã numai<br />
un regim cu adevãrat dem o cratic ne poate întãri þara ºi înãlþa<br />
Neamul. Trebuie sã avem conlucrarea or ganicã a tuturor pãtu -<br />
rilor sociale ºi a tuturor cetãþenilor în serviciul pros perãrii<br />
Statului Român. Un stat mod ern, îndeosebi în vremuri ag i tate,<br />
cum sunt cele de azi, pretinde mari sacrificii de la cetãþenii sãi.<br />
Aceste sacrificii le pot presta cetãþenii numai atunci dacã sunt<br />
în putinþa de a-ºi dezvolta toate forþele lor; iar aceasta numai pe<br />
lângã o deplinã libertate pot sã o facã.<br />
De aceea libertãþile interne ale cetãþenilor trebuie sã<br />
creascã în raport cu sforþãrile externe ale statului. Nu se poate<br />
spera, ca cetãþeni fãrã drepturi ºi þinuþi în întunerec sufletesc ºi<br />
în mizerie so cialã sã devie stâlpi siguri ai unui stat mod ern.<br />
Deplina libertate ºi egala împãrtãºire în puterea de stat a<br />
cetãþenilor, este singura bazã solidã a dezvoltãrii unui stat.<br />
(Aprobãri).<br />
Pãtura so cialã cea mai puternicã a Neamului Românesc<br />
este þãranul român agricultor. Toate aceste haine negre ºi frunþi<br />
luminate, care le vedem aici, au ieºit din poporul nostru þãran.<br />
Nu este aici nici unul dintre noi, a cãrui obârºie nu ar fi la<br />
plugul românesc, la pãmântul român, la brazda þãranului ro -<br />
mân, sfinþitã de suferinþele nesfârºite, decât care numai credin -<br />
þele i-au fost mai mari. De aceea de gândirea Neamului Ro -<br />
mânesc a fost strâns legatã strãduinþa de a fãuri o soartã mai<br />
bunã þãranului român. O re formã agrarã rad i calã care sã dea<br />
pãmânt þãranului român ºi sã posibiliteze concentrarea întregii<br />
sale forþe la o producþiune cât se poate de intensã, a fost<br />
totdeauna o þintã bine precizatã a luptelor politice româneºti.<br />
Aceastã re formã agrarã nu tinde la un comunism strãin de<br />
sufletul þã ranului român, nici la rãpirea proprietãþii pri vate, ci<br />
la o nive lare justã a raporturilor ºi a puterilor sociale.<br />
Când cu bucurie constatãm cã în þãrãnimea noastrã<br />
avem un fac tor so cial puternic ºi un izvor nesecat al forþelor<br />
naþionale – trebuie cu durere sã constatãm cã avem marele<br />
neajuns de a dispune asupra unei industrii ºi comerþ abia în<br />
dezvoltare. De aceea trebuie sã ne silim din toate puterile sã ne<br />
formãm o puternicã industrie ºi un sãnãtos comerþ, ca astfel nu<br />
numai sã fim liberi, independenþi ºi uniþi, ci sã fim prevãzuþi cu<br />
toate cele de lipsã. Din munca noastrã proprie, structura noastrã<br />
so cialã trebuie în curând sã fie corespunzãtoare cerinþelor unui<br />
stat mod ern. Pe lângã marele rãu de a nu fi avut aceste clase<br />
sociale, am avut ºi micul bine de a nu fi expuºi zguduirilor,<br />
luptelor sociale. Cuminþenia pretinde însã ca sã profitãm pe<br />
de-a-ntregul de experienþele Apusului, plãtite atât de scump.<br />
Onoratã Adunare Naþionalã! Când decretãm unirea<br />
noastrã cu Regatul Român, nu putem lãsa din vedere nece -<br />
sitatea unui timp de tranziþie, în decursul cãruia vor trebui sã se<br />
concordeze diferenþele ºi particularitãþile diferitelor institu -<br />
þiuni de drept.<br />
Schimbãri radicale nu se pot înfãptui în câteva zile. Mai<br />
ales nu schimbãrile proiectate în administraþie ºi justiþie. De<br />
aceea proiectul de rezoluþiune prezentat dv. prevede pentru<br />
acest scurt timp de tranziþie o autonomie provizorie a þinutu -<br />
rilor acum unite cu Regatul Român, ceea ce însã nu conturbã<br />
faptul necondiþionatei noastre alipiri cãtre România.<br />
Neamul Românesc la fondarea viitorului sãu ºi asigu -<br />
rarea existenþei sale nu poate trece cu vederea raporturile<br />
internaþionale cu celelalte neamuri. Dacã privim la urmãrile<br />
catastrofale ale tragediei omeneºti, ce se petrecuse în timpul<br />
re cent, nu e cu putinþã sã nu constatãm cã acestea nu se pot<br />
înlãtura decât înlãturând totodatã ºi posibilitatea de a se repeta<br />
aceastã tragedie.<br />
Aceasta însã nu se va putea ajunge, decât numai punând<br />
stavilã egoismului neîndreptãþit ºi putinþei de a strivi fãrã nici<br />
un scrupul cel mai tare pe mai slab. În locul suveranitãþii rigid<br />
aplicate, trebuie sã se înfãptuiascã o frãþietate uni ver salã.<br />
Unitatea naþionalã româneascã (frag ment).<br />
La Transylvanie : Or gan du Comité na tional des<br />
roumains de Transylvanie, du Banat et de Bucovine,<br />
Paris, 15 <strong>decembrie</strong> 1918.<br />
Comitetul naþional de la Paris al românilor din Tran -<br />
silvania, Banat ºi Bucovina ºi multe alte personalitãþi române<br />
au trimis telegrama urmãtoare:<br />
Domnului Iuliu Maniu, Preºedintele guvernului român<br />
din Transilvania, Banat, Criºana ºi Maramureº.<br />
Românii de la Paris felicitã Comitetul naþional al ro -<br />
mânilor din Transilvania, Banat, Criºana pentru modul chib -<br />
zuit ºi con form cu principiile Preºedintelui Wil son, adoptate<br />
de lumea civilizatã, în care a reuºit sã rezolve problema unitãþii<br />
naþionale a Românilor.<br />
Obligând foºtii stãpâni ai provinciilor româneºti sã re -<br />
cunoascã în faþa lumii dreptul la libertate ºi independenþã sub<br />
un guvern naþional român, aþi îndepãrtat de la început orice<br />
echivoc, orice intrigã ºi tocmealã cu ocazia Congresului de<br />
pace. Deoarece vechile comitate care trebuie sã aparþinã Ro -<br />
mâniei transcarpatice începând cu Torontalul, Timiºul ºi sfâr -<br />
ºind cu Maramureºul au fost hotãrâte cu ocazia eliberãrii sale,<br />
deoarece nu mai este contestat dreptul popoarelor de a hotãrî<br />
pentru ele însele, luând în considerare voinþa neclintitã a Ro -