2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
FAMILIA ROMÂNÃ CUNUNA DE AUR A ROMÂNIEI 49<br />
noiembrie, pe malul Catlabugãi, nu departe de Utconosovca, a<br />
fost instalatã o cruce nu prea mare, din lemn, în cinstea vic -<br />
toriei de la 1485”.<br />
Lacul Catlabug este obiectul a douã studii bine docu -<br />
mentate, unul semnat de I. Lepºi ºi altul, aparþinând lui V.<br />
Bacinschi.<br />
Anatol Popescu, preºedintele Asociaþiei Naþional-<br />
Cul tu rale „Basarabia” a Românilor din regiunea Odesa, este<br />
pre zent în culegere printr-o descriere a satului Utconosovca,<br />
situat pe malul drept al lacului Catlabuga, a muzeului isto -<br />
rico-etno grafic, precum ºi a Ansamblului Folcloric de Copii<br />
„Dor Basa rabean” din localitate. Satul „populat, în majoritate<br />
co vâr ºitoare, de români s-a numit de-a lungul istoriei în<br />
limbile armatelor cotropitoare, care au invadat de nenumãrate<br />
ori Basarabia”, iar locuitorii, deºi vorbesc limba românã,<br />
într-un grai care sea mãnã cu cel al românilor din Dobrogea de<br />
peste Dunãre, îºi zic moldoveni, rezultat al ideologiei co -<br />
muniste din fosta U.R.S.S.<br />
Un spaþiu însemnat este dedicat microtoponimiei Ba -<br />
sarabiei de Jos, în care Valeriu Cojocaru, di rec tor al Centrului<br />
Zonal Reni de Etnografie ºi Turism al Tineretului ªcolar, ne<br />
familiarizeazã cu toponimia a 10 localitãþi, printre care satul<br />
Erdec-Burnu (Utconosovca) ºi oraºul Reni, în centrul cãruia se<br />
gãseºte Monumentul Eroilor din rãzboaiele 1887-1889 ºi<br />
1914-1919.<br />
Conºtientizând importanþa solidaritãþii românilor din<br />
teritoriile istorice înstrãinate, într-un interviu preluat din sãp -<br />
tãmînalul Con cordia, Anatol Popescu relateazã demersurile<br />
întreprinse pentru înfiinþarea unui centru cul tural pentru po -<br />
pulaþia românã din regiunea Odesa. El afirmã cã „a venit<br />
timpul sã depunem noi, ca minoritari, eforturi pentru pro -<br />
movarea intereselor noastre în Ucraina”.<br />
Într-un „Post scriptum”, Vadim Bacinschi atenþioneazã<br />
asupra atitudinii autoritãþilor din raioanele sud-basarabene ale<br />
regiunii Odesa, dar ºi a românilor, faþã de prezentul ºi trecutul<br />
românilor sud-basarabeni; pentru funcþionarii de aici „orice<br />
vizitã a oricãrei delegaþii de oameni de culturã din România se<br />
asociazã cu pericolul «românizãrii» populaþiei autohtone”.<br />
Vadim Bacinschi, Eufrosina Cojocaru ºi Vera Ba lica-<br />
Boinegri, autori din sudul Basarabiei, semneazã, într-o Închi -<br />
nare din finalul culegerii, versuri sugestive ded i cate bãtãliei<br />
victorioase de la Catlabuga.<br />
Clopotele de la Iaºi se aud la Catlabuga sugereazã o<br />
punte temporal-spaþialã, între trecutul glorios, centrat pe fapte -<br />
le lui ªtefan cel Mare, ºi prezent, între Basarabia de Jos<br />
(Catlabuga) ºi Þara-Mamã (Iaºi).<br />
O cãlãtorie de suflet<br />
Di ana IONESCU<br />
Prietenia este singura relaþie care a fost feritã de orice<br />
instituþionalizare. Prin libertatea de a te jertfi al tru ist în ea, poþi<br />
construi lucruri frumoase care sã-þi bucure sufletul ºi sã-þi<br />
aducã mulþumiri nebãnuite.<br />
O astfel de prietenie am legat cu o româncã din Tiraspol<br />
pe care am cunoscut-o cu prilejul unei conferinþe inter na -<br />
þionale la <strong>Biblioteca</strong> Judeþeanã „<strong>Petre</strong> Dulfu”. Atracþia a fost<br />
instantanee. Apoi am aflat cine este de fapt Raisa Pãdureanu,<br />
directoarea ad junctã la Liceul Teoretic „Lucian Blaga” din<br />
Tiraspol. Este una dintre profesoarele care, alãturi de elevii ºi<br />
pãrinþii acestora, ºi-au apãrat singura ºcoalã româneascã din<br />
oraº (un oraº la fel de mare ca Baia Mare), de la ocupaþia to talã<br />
a ei de cãtre forþele separatiste, în 2004.<br />
Corespondând cu ea, primind-o în vizitã douã luni mai<br />
târziu, doc u mentându-mã ºi pe internet, am aflat greutãþile pe<br />
care le întâmpinã elevii ºi profesorii acelui liceu. Primul gând,<br />
legat ºi de profesia mea, a fost sã-i ajut prin colectarea de cãrþi<br />
pentru a le dota mica bibliotecã. La apelul meu au rãspuns cu<br />
entuziasm colegii profesori ºi elevii din liceul nostru. Am<br />
reuºit sã le trimitem la Chiºinãu cu ajutorul Ansamblului<br />
Folcloric „Transilvania”.<br />
Dar nu era suficient. Foarte curând mi-am dat seama cã<br />
limba folositã acolo este departe de limba românã ac a demicã.<br />
Pentru stimularea în folosirea cât mai corectã a limbii române,<br />
dar ºi pentru cunoaºterea oamenilor ºi obiectivelor culturale<br />
din Maramureº, am organizat o tabãrã de varã intitulatã „Lim -<br />
ba românã peste graniþã”, al cãrei obiectiv prin ci pal a fost ca<br />
elevi ºi profesori de la Liceul Teoretic „Lucian Blaga” sã<br />
petreacã un numãr de câteva zile alãturi de elevi ºi profesori de<br />
la Colegiul Naþional „Vasile Lucaciu”. Activitãþile din pe -<br />
rioada taberei au avut menirea de a îmbina utilul cu des -<br />
tinderea. Vizitele la di verse biblioteci, la mãnãstiri, excursiile<br />
dar ºi atelierele de lucru din Centrul de Documentare ºi Infor -<br />
mare au urmãrit familiarizarea cu sistemul nostru de învã -<br />
þãmânt, cu tradiþiile maramureºene, cu istoria lo calã.<br />
Mesajele primite de la elevi, dupã ce s-au întors acasã<br />
mi-au dat mulþumirea unei munci care a meritat.<br />
În acest proiect nu am fost singurã. Iar sentimentele ºi<br />
intenþiile bune, ale mele, ale colegelor Rodica Horvat, Ileana<br />
Petrovan sau Sanda Mureºan ºi susþinerea permanentã a doam -<br />
nei directoare Delia Pop, nu ar fi dus la nici o finalitate. Era<br />
nevoie de bani. Destul de mulþi, pentru ca proiectul sã se<br />
Orã de matematicã la Liceul „Lucian Blaga”<br />
din Tiraspol