2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
FAMILIA ROMÂNÃ CUNUNA DE AUR A ROMÂNIEI 41<br />
sãpat, de fapt, în mare ºi nicidecum în Dunãre (cum cred<br />
mulþi), pentru a asigura navelor ieºirea din fluviu în mare.<br />
Condiþiile tehnice au prevãzut pânã acum ºi prevãd în<br />
continuare efectuarea unui com plex de lucrãri pe toate 3 sec -<br />
toarele: adâncirea cãii navigabile, construcþia unor diguri, con -<br />
solidarea malurilor. De menþionat cã asemenea lucrãri sunt<br />
prevãzute ºi pe sectorul Reni – Vilkovo, despre care acelaºi V.<br />
Bezdolnyi scria cã adâncimile naturale de aici per mit liber<br />
navigaþia, fiind nu mai mici de 9 metri. Nu este chiar aºa.<br />
În „Declaraþia” citatã mai sus se estimeazã, bunãoarã,<br />
cã pe sectorul dat, la kilometrul 72, se prevede consolidarea<br />
malului stâng pe 5.000 de metri pãtraþi (26.000 metri cubi, ca<br />
volum al lucrãrilor). Pe aceastã porþiune a cãii navigabile,<br />
pentru a menþine adâncimile necesare, se cere a scoate, anual,<br />
800.000 metri cubi de nãmoluri de pe suprafaþa de 1.100.000<br />
metri pãtraþi.<br />
În to tal, citim în „Declaraþie”, pe sectorul Reni - Vil -<br />
kovo, pentru a atinge adâncimile proiectate, trebuiau scoase<br />
4.258.900 metri cubi de depuneri de la fundul Dunãrii<br />
(1.954.000 metri pãtraþi).<br />
Cu cât coborâm în jos pe Dunãre, cu atât volumul<br />
lucrãrilor creºte. Pe sectorul Vilkovo - Bystroe este vorba de<br />
construcþia unui dig, acolo unde Stambulul Vechi se uneºte cu<br />
Bystroe ºi de consolidarea malului pe 600 de metri. Pe<br />
Bystroe, între kilometrul 6 ºi 8, pe trei sectoare supuse ero -<br />
ziunii, era prevãzutã construcþia a 13 instalaþii hidrotehnice ºi<br />
extragerea, anual, a 140.000 metri cubi de nãmoluri.<br />
Ca sã nu mai vorbim de canalul din Dunãre în Marea<br />
Neagrã. Situat în largul mãrii, este absolut clar cã el va fi<br />
înnãmolit într-un regim foarte operativ (sã-i spunem aºa) ºi e<br />
greu sã-þi imaginezi ce diguri ar putea sã-l salveze de vânturi ºi<br />
valuri, mai ales toamna ºi iarna.<br />
Din cele expuse mai sus devine clar cã, dacã vor fi<br />
îndeplinite toate condiþiile tehnice prevãzute, întreþinerea cãii<br />
navigabile promite sã fie foarte costisitoare. Institutul de cer -<br />
cetãri ºtiinþifice „Πpoeòãèäpoñòpoé” estimeazã aceste chel -<br />
tuieli la 4 milioane de dolari americani anual.<br />
Sã nu uitãm cã încã n-a fost dusã la bun sfârºit<br />
construcþia propriu-zisã a cãii navigabile, pe<br />
tot parcursul ei. Sã mai punem la socotealã<br />
faptul cã preþurile la materialele de construcþie<br />
ºi carburanþi sunt mereu în creºtere. În aceste<br />
condiþii, afirmaþiile cã în numai patru ani,<br />
cheltuielile pentru construcþie ºi exploatare se<br />
vor recupera sunt vãdit exagerate. (Con cordia,<br />
25 ianuarie <strong>2008</strong>).<br />
7. Milioane din buget – pe apa<br />
Dunãrii<br />
În luna au gust <strong>2008</strong> s-au împlinit 4 ani<br />
de la punerea în exploatare a cãii navigabile<br />
ucrainene. În acest rãstimp, con ducerea de la<br />
Kiev, ministerul de profil n-au fãcut nici o co -<br />
municare despre eficienþa eco nomicã a<br />
canalului ºi de locurile de muncã nou-cre ate<br />
pentru locuitorii raioanelor din stânga Dunãrii,<br />
despre care se vorbea iniþial. Se ºtie, însã, pre -<br />
cis cã, în acest rãstimp, Procuratura Gen eralã a<br />
Ucrainei (în iunie 2005) ºi Serviciul<br />
Securitãþii, împreunã cu Direcþia de Con trol ºi<br />
Revizie din regiunea Nikolaev (în aprilie<br />
<strong>2008</strong>) au scos în vileag delapidãri ºi încãlcãri<br />
financiare serioase în activitatea întreprinderii<br />
„Delta-Zoþman”. Toate le gate de construcþia ºi<br />
exploatarea cãii navigabile. Despre aceasta am in format presa<br />
scrisã ºi agenþiile de ºtiri din Odesa ºi Kiev. În iunie 2005,<br />
bunãoarã, era vorba de 85 milioane de grivne - ma jorãri la<br />
preþurile de achiziþionare a materialelor ºi serviciilor pentru<br />
ca nal; peste 105 milioane - decontãri nelegitime. Atunci Pro -<br />
curatura Gen eralã a Ucrainei a intentat un proces pe nal împo -<br />
triva lui V. Bezdolny, directorul de la „Delta-Zoþman”, care<br />
dãdu bir cu fugiþii.<br />
Între timp, în Ucraina, guvernul „portocaliu” este înlo -<br />
cuit de cel condus de V. Ianukovici - liderul Partidului Regiu -<br />
nilor. „Regionalii” reanimã întreprinderea „Delta-Zoþman” ºi<br />
îl readuc la cârma acestuia pe Bezdolnyi, pentru ca, în aprilie<br />
<strong>2008</strong>, alte controale, sã descopere în activitatea întreprinderii<br />
furturi eval u ate la suma de 25 milioane de grivne, dintre care<br />
15 milioane - nemijlocit la construcþia canalului.<br />
Îþi dai seama cã declaraþiile despre rolul salvator ºi<br />
revigorator al cãii navigabile ucrainene pentru raioanele de la<br />
Dunãre, fãcute pânã acum, au fost sim ple vorbe de ducã. Sutele<br />
de milioane de grivne investite din bugetul Ucrainei în ca nal s-au<br />
dus pe apa Dunãrii, fãrã ca sã aducã foloase reale þinutului ºi,<br />
im plicit, locuitorilor de aici. Sume frumuºele, dupã cum se<br />
vede, au nimerit în buzunare pri vate. Nu este oare, aceasta o<br />
pol i ticã a aventurii Sigur cã este, dacã adunãm grãmadã toatã<br />
vâlva câtã s-a fãcut în ultimii ani în jurul canalului ucrainean.<br />
Tot ea este ºi politica eºecului, dacã plasãm istoria cu<br />
canalul în contextul problemelor majore cu care se confruntã<br />
în ultimii ani regiunea Odesa ºi, în spe cial, raioanele ei din<br />
sudul Basarabiei. Probleme cu caracter gen eral, care privesc<br />
toate etniile conlocuitoare în teritorii.<br />
8. Unii mor, iar alþii pleacã…<br />
În ultimii doi ani, în Ucraina au fost efectuate o serie de<br />
investigaþii cu tema „Aprecierea rezultatelor so cial-economice<br />
ºi a potenþialului Ucrainei” de cãtre Ambasada Canadei la<br />
Kiev, în comun cu instituþiile din Can ada. Despre acestea<br />
relata în aprilie Agenþia de ºtiri „Ukrinform”, citatã de presa<br />
scrisã de la Odesa. În relatare se estima cã investigaþiile re spec -<br />
30 noiembrie 2006. În timpul ceremoniei de sfinþire a locului pe care urma sã<br />
fie înãlþatã biserica „Sf. Apostoli Petru ºi Pavel” din satul Hagi-Curda,<br />
raionul Ismail. Primul din dreapta – N. Popa, preºedintele Consiliului<br />
Mondial al Românilor, organizaþie care sponsorizeazã lucrãrile de construcþie