2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
FAMILIA ROMÂNÃ CUNUNA DE AUR A ROMÂNIEI 39<br />
Potrivit practicilor internaþionale (principiu promovat<br />
de cãtre Curtea Europeanã), chestiunile ce prezintã interes<br />
pentru întreaga societate sunt con sid er ate mai importante decât<br />
rãul provocat unor persoane particulare prin dezvãluirea unor<br />
informaþii. Daunele pricinuite acestora, în unele cazuri, trebuie<br />
acceptate ca un sacrificiu adus societãþii. Atunci când partea<br />
vãtãmatã este o persoanã oficialã, scopurile nobile, veri dici -<br />
tatea informaþiei constituie temeiuri pentru disculparea jur -<br />
nalistului. Informaþia de interes pub lic trebuie sã prevaleze<br />
asupra celor de ordin per sonal. Pentru conducerea comunistã,<br />
se pare, asemenea idei democratice þin de domeniul fan tas -<br />
ticului. Aderând la CEDO Republica Moldova ºi-a asumat<br />
angajamentul de a modifica practica judiciarã în conformitate<br />
cu interpretãrile date de Curtea Eu ro peanã. Din pãcate, în<br />
legislaþia naþionalã, nici pânã în prezent nu au fost op er ate<br />
remanierile necesare. În contextul carenþelor leg is la tive ºi a<br />
lipsei unui plafon rezonabil pentru potenþiale pagube mo rale,<br />
presa incomodã este în permanenþã þinta atacurilor din partea<br />
persoanelor aflate în dezacord cu politica editorialã a acesteia.<br />
În iulie 2004, în urma solicitãrilor din partea mai multor<br />
organizaþii mass-me dia, preºedintele Vladi mir Voronin a po -<br />
menit despre necesitatea modificãrii art. 16, din Codul civil.<br />
Problema însã a fost readusã în discuþie un an mai târziu,<br />
deputaþii pledând pentru „elaborarea unor amendamente po -<br />
trivit cãrora cuantumul despãgubirilor pentru prejudiciile mo -<br />
rale sã fie stabilit de cãtre instanþa de judecatã”.<br />
3. Elaborarea ºi adoptarea Codului Audiovizualului<br />
În contextul aspiraþiilor de integrare europeanã, Re -<br />
publica Moldova ºi-a atribuit responsabilitatea de a promova<br />
libertatea de expresie, independenþa ºi pluralismul mass-me -<br />
dia. În momentul semnãrii Planului de acþiuni Republica Mol -<br />
dova - Uniunea Europeanã, conducerea de guvernãmânt ºi-a<br />
asumat sarcina de a elabora ºi implementa, în conivenþã cu<br />
societatea civilã, un cadru le gal care sã garanteze libertatea<br />
expresiei ºi a mass-me dia în conformitate cu standardele eu -<br />
ropene ºi a recomandãrilor Consiliului Europei. Consiliul Eu -<br />
ropei a urgentat Republicii Moldova crearea tuturor ocu ren -<br />
þelor necesare pentru funcþionarea eficientã a audiovizualului<br />
autohton naþional ºi lo cal; asigurarea transparenþei CCA ºi a<br />
independenþei financiare ºi editoriale a mass-me dia elec tro -<br />
nice. În consecinþã, Parlamentul Republicii Moldova ºi-a pla -<br />
nificat, în Programul de Implementarea planului de acþiuni RM<br />
– UE, elaborarea ºi adoptarea pânã în semestrul I 2006 „a unui<br />
Cod de legi noi privind dezvoltarea ºi reglementarea sectorului<br />
audiovizual pub lic ºi privat”. Grãbindu-se însã sã ajusteze<br />
cadrul le gal autohton la standardele internaþionale relevante,<br />
Parlamentul comite douã inadvertenþe, care au bulversat so -<br />
cietatea civilã ºi organizaþiile internaþionale responsabile de<br />
monitorizarea acestui proces:<br />
I. Textul proiectului de Cod al Audiovizualului a fost<br />
elaborat clandestin, contrar principiilor democratice;<br />
II. Documentul, în forma în care a fost elaborat, permite<br />
menþinerea controlului pol i tic asupra audiovizualului au tohton.<br />
I. Con form principiilor europene, reformele de mo cra -<br />
tice nu pot fi realizate în lipsa unei colaborãri deschise ºi<br />
transparente între putere ºi societatea civilã. Parlamentul Re -<br />
publicii Moldova a consimþit asta în Concepþia despre coo -<br />
perarea dintre Parlament ºi societatea civilã (Monitorul<br />
Ofi cial nr. 5-8, 13.01.06), prin care ºi-a asumat respon sa -<br />
bilitatea de a susþine iniþiativele civice ºi de a încuraja par -<br />
ticiparea publicului în procesul luãrii deciziilor (art. 1). Dacã<br />
în etapa de elaborare a Codului Audiovizualului se þinea cont<br />
de prevederile documentului respectiv ºi a principiilor inter -<br />
naþionale, Parlamentul urma sã acþioneze în urmãtorul mod:<br />
sã in vite reprezentanþii societãþii civile sã coopereze;<br />
sã revendice idei ºi sugestii, în spe cial de la insti -<br />
tuþiile care activeazã în domeniul mass-me dia;<br />
sã aducã la cunoºtinþa opiniei publice propunerile<br />
fãcute, deciziile luate sau incertitudinile existente (art. 2).<br />
Dincolo de faptul cã textul proiectului a fost elaborat<br />
fãrã consultarea societãþii civile, autorii au ignorat reco man -<br />
dãrile fãcute de Asociaþia Presei Electronice, Centrul In de -<br />
pend ent de Jurnalism ºi Comitetul pentru Libertatea Presei.<br />
II. Reacþia societãþii civile faþã de noile reforme în<br />
audiovizual deconspirã lipsa profesionalismului celor care au<br />
elaborat textul ºi, cel mai grav, o atitudine retrogradã faþã de<br />
tratatele internaþionale semnate de Republica Moldova ºi o<br />
totalã lipsã de transparenþã în activitatea Parlamentului. În<br />
urma analizei textului Codului Audiovizualului, de cãtre Con -<br />
siliul Europei, Organizaþia neguvernamentalã in ternaþionalã<br />
„Articolul 19”, OSCE ºi reprezentanþi ai societãþii civile, s-a<br />
constatat cã documentul conþine reglementãri ajustate in com -<br />
plet sau eronat la legislaþia europeanã, în spe cial în ceea ce<br />
priveºte libertatea de exprimare, libertatea mass-me dia ºi plu -<br />
ralismul în mass-me dia. Obscurantismul faþã de democraþie<br />
este cel mai ev i dent în urmãtorul con text:<br />
1. CCA rãmâne sub controlul pol i tic al Guvernului, deºi<br />
ar trebui sã fie o instituþie autonomã ºi independentã. Faptul<br />
sugereazã intenþia alianþei guvernamentale de a-ºi exercita<br />
influenþa ºi controlul inoportun asupra tuturor radio di fu ziu -<br />
nilor, Internetului ºi, în spe cial, asupra instituþiei publice a<br />
audiovizualului Compania Teleradio-Moldova;<br />
2. Dreptul internaþional recunoaºte cã pluralismul me -<br />
dia revendicã, atât promovarea radiodifuzorilor publici ºi pri -<br />
vaþi, cât ºi a celor lo cali. În lipsa unor reglementãri sau mãcar,<br />
a unui mecanism clar de transformare a posturilor TV ºi ra dio<br />
lo cale, acestea vor fi ob li gate sã-ºi sisteze activitatea. Ca ur -<br />
mare, comunitãþile vor fi pri vate de dreptul de a avea un mijloc<br />
de informare care sã le coroboreze interesele.<br />
3. Sunt vag prezentate prevederile care interzic difu -<br />
zarea programelor care instigã la „urã pe criterii de rasã,<br />
religie, naþionalitate ºi sexe”, „difuzarea informaþiei echi ta -<br />
bile, echilibrate ºi imparþiale”. Periculoasã este ºi stipularea<br />
con form cãreia „libertatea editorialã trebuie sã apere ideea<br />
Statului Republica Moldova bazat pe drept, in de pend ent ºi<br />
dem o cratic”. Aceste reglementãri, în lipsa unor precizãri ºi<br />
explicaþii suplimentare, pun în pericol libertatea de exprimare<br />
a mass-me dia electronice ºi pericliteazã promovarea plu ra -<br />
lismului. Persoanele oficiale ºi publice pot interpreta astfel de<br />
noþiuni abstracte în detrimentul instituþiilor audiovizuale, pot<br />
sã-ºi permitã ingerinþe în activitatea editorialã ºi sã ameninþe<br />
instituþiile mass-me dia care prezintã un alt punct de vedere<br />
decât cel comod conducerii de guvernãmânt. De menþionat cã,<br />
chiar pe fundalul lipsei de reglementãri exacte, reprezentanþii<br />
PCRM ºi-au permis sã acuze posturile municipale Antena C ºi<br />
Euro TV ºi ziarul Timpul de dimineaþã pentru faptul cã aruncã<br />
„seminþe de ex trem ism ºi neonazism în societatea mol do -<br />
veneascã” ºi cã „justificã holocaustul ºi crimele de rãzboi” ºi<br />
cã pun pe post „emisiuni care jignesc poporul rus ºi armata<br />
sovieticã”. Totodatã, în timp ce Parlamentul adopta un Cod al<br />
Audiovizualului, menit sã contribuie la dezvoltarea sectorului<br />
audiovizual, CCA refuza cu obstinaþie, fãrã temei ju ridic, sã<br />
elibereze frecvenþele de emisie solicitate de Ra dio Vocea Ba -<br />
sarabiei ºi TV Euro-Nova.<br />
Tolerarea la nivel oficial a acestor aserþiuni ºi ame -