2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
FAMILIA ROMÂNÃ CUNUNA DE AUR A ROMÂNIEI 35<br />
Fenomenul „strangulãrii presei”<br />
în Republica Moldova ºi conotaþiile sale<br />
Maria DIMINEÞ<br />
Magistru în Jurnalism ºi Comunicare Publicã, Chiºinãu<br />
Apariþia fenomenului „strangulãrii presei”<br />
în Republica Moldova<br />
În 2001 partidul comuniºtilor declanºeazã ostentativ<br />
lupta împotriva presei independente. Obiºnuitã puþin cu li -<br />
bertatea de expresie ºi de acþiune, breasla jurnalisticã nu ce -<br />
deazã ºi se opune ve he ment constrângerilor din partea puterii.<br />
Într-un termen re cord, atitudinea ostilã faþã de jurnaliºti este<br />
înregimentatã în majoritatea instituþiilor de stat, iar funcþi -<br />
onarii, odinioarã amabili ºi deschiºi spre comunicarea cu pre -<br />
sa, devin reticenþi ºi impertinenþi. Informaþia de interes pub lic<br />
este „sigilatã”, iar funcþionarii responsabili de furnizarea a -<br />
cesteia îmbracã togã de „instructori” de mass-me dia. Jur na -<br />
liºtilor li se indicã ce sã scrie, cum sã scrie ºi ce nu trebuie sã<br />
scrie. Consternatã, dar plinã de entuziasm, presa pãºeºte pe<br />
câmpul de bãtãlie, cu braþele goale, ameninþând inamicul cu<br />
recursuri de tot felul, argumentând inegalitatea „atacului” în<br />
temeiul mai multor documente naþionale ºi internaþionale im -<br />
portante. Or ga nizaþiile neguvernamentale din domeniu difu -<br />
zeazã un ºir de declaraþii cu privire la intimidarea presei ºi<br />
solicitã orga ni zaþiilor internaþionale sã ia atitudine. Între timp<br />
însã, jurnaliºtii care au refuzat sã se conformeze noilor reguli<br />
de joc instituite de cãtre partidul de guvernãmânt sunt filaþi,<br />
maltrataþi psihic ºi fizic. Obosiþi de nedreptate, dezamãgiþi de<br />
trãdãrile din partea colegilor de breaslã ºi dispersaþi, mulþi<br />
jurnaliºti capituleazã. În scurt timp presa se obiºnuieºte cu<br />
noile ocurenþe de acti vitate impuse. Câteva dintre instituþiile<br />
mass-me dia îºi tem pereazã spiritul de revoltã ºi critic, pentru a<br />
putea supravieþui intemperiilor politice, altele însã se proster -<br />
neazã, aducând ofrande celor care flageleazã libertatea presei,<br />
libertatea de exprimare ºi drepturile fundamentale ale omului.<br />
Presa se resemneazã ºi, din pãcate, acest av a tar este lite ral men -<br />
te real.<br />
„Fenomenul strangulãrii presei” ia naºtere în etapa res -<br />
pectivã ºi e confirmat prin starea de apatie debordantã a re -<br />
prezentanþilor mass-me dia. Atacurile direcþionate împotriva<br />
jurnaliºtilor devin un fenomen obiºnuit, o pãrticicã intrinsecã<br />
din cotidian, un eveniment ca oricare altul ce este tratat cu<br />
indiferenþã într-un ziar, ori într-un buletin de ºtiri ra dio sau<br />
TV. Fenomenul „strangulãrii presei” este caracterizat prin -<br />
tr-un ºir de acþiuni de lib er ate, implementate de reprezentanþi<br />
sau susþinãtori ai partidului de guvernãmânt, menite sã facã<br />
dificilã activitatea presei independente. Ev i dent cã, prin a -<br />
ceastã abordare retrogradã se urmãreºte compromiterea ºi cre -<br />
a rea tuturor condiþiilor de sucombare a instituþiilor mass- me dia<br />
incomode puterii. Ceea ce însã nu se vede în aparenþã este<br />
impactul fenomenului respectiv asupra dezvoltãrii societãþii.<br />
Obstrucþionarea libertãþii de exprimare a presei este un sub -<br />
terfugiu pol i tic, direcþionat împotriva democraþiei, prin care un<br />
popor poate fi supus ºi manipulat cu uºurinþã. În contextul dat,<br />
presa incomodã, promotoare a adevãrului, este unicul im ped i -<br />
ment care trebuie exterminat.<br />
Încãlcarea libertãþii presei ºi a pluralismul<br />
de opinii<br />
Apãrarea ºi dezvoltarea drepturilor omului ºi a li ber -<br />
tãþilor fundamentale se sprijinã pe un regim pol i tic cu adevãrat<br />
dem o cratic. O þarã liberã ºi un regim dem o cratic nu pot sã<br />
existe în condiþiile ignorãrii libertãþii de exprimare. Libertatea<br />
de exprimare este un pilon de bazã pentru o societate de -<br />
mocraticã ºi reprezintã una dintre condiþiile primordiale ale<br />
progresului ei. Protecþia libertãþii de exprimare este o condiþie<br />
esenþialã pentru garantarea unui regim pol i tic dem o cratic. 1<br />
În contextul integrãrii în Uniunea Europeanã, Re pu -<br />
blica Moldova a semnat mai multe documente internaþionale<br />
(Convenþia Europeanã pentru Drepturile Omului, Declaraþia<br />
Universalã a Drepturilor Omului, Carta pentru Libertatea<br />
mass- me dia, Planul de acþiuni Republica Moldova – UE) prin<br />
care a recunoscut cã „libertatea mass-me dia, libera circulaþie a<br />
ideilor ºi informaþiilor, fãrã intervenþia autoritãþilor publice”<br />
joacã un rol fun da men tal în dezvoltarea unei societãþi libere,<br />
sta bile ºi democratice (6). Astfel, Moldova se angajeazã sã<br />
respecte valorile democraþiei, pãcii, justiþiei ºi drepturilor fun -<br />
damentale ale omului, ºi sã acorde prioritate reglementãrilor<br />
internaþionale în detrimentul oricãrei legi naþionale, care con -<br />
travine jurisprudenþei Curþii Europene pentru Drepturile Omu -<br />
lui. 2 Oficial, Guvernul Republicii Moldova ºi-a asumat<br />
res pon sabilitatea „de a apãra ºi promova libertatea de expri -<br />
mare, de a crea un cadru legislativ propice dezvoltãrii massme<br />
dia, de a susþine independenþa politicã ºi economicã a mij -<br />
loa celor de informare în masã.” În realitate însã toate aceste<br />
condiþii ºi promisiuni nu au fost materializate nici pânã în<br />
prezent. Mai mult decât atât, prevederile tratatelor ratificate<br />
sunt ignorate de cãtre persoanele oficiale ºi publice. Se în -<br />
cearcã subminarea independenþei presei, imixtiunea în acti -<br />
vitatea editorialã a acesteia, ameninþarea instituþiilor me dia<br />
care prezintã un alt punct de vedere decât acel comod con -<br />
ducerii de guvernãmânt. Presa este tratatã drept ustensilã pe<br />
care reprezentanþii partidului de guvernãmânt o pot întrebuinþa<br />
pentru mediatizarea mesajelor propagandistice, pentru pro -<br />
movarea imaginii funcþionarilor ºi demnitarilor, pentru ca -<br />
muflarea realitãþii, pentru îndobitocirea societãþii. Atitudinea<br />
retrogradã faþã de presa independentã este exteriorizatã osten -<br />
tativ, din ce în ce mai des, prin di verse declaraþii antide -<br />
mocratice ºi acuzaþii nejustificate. Libertatea presei ºi rolul ei<br />
în democratizarea societãþii sunt recunoscute doar la nivel<br />
1 Monica Macovei. Libertatea de exprimare. Ghid pentru punerea în aplicare a art. 10 al Convenþiei Europene pentru drepturile omului,<br />
nr.2, Republica Moldova, 2003, p. 7.<br />
2 Idem, p. 5.