2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
2008, decembrie (PDF) - Biblioteca judeÅ£eanÄ "Petre Dulfu"
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
FAMILIA ROMÂNÃ 90 DE ANI DE LA MAREA UNIRE 11<br />
Activitatea desfãºuratã de preotul<br />
Vasile Lucaciu în Amer ica<br />
în scopul realizãrii Marii Unitãþi Naþionale<br />
Personalitate pol i ticã com plexã a epo cii sale, Dr. Vasile<br />
Lucaciu, s-a situat în prim- planul marilor evenimente sociale,<br />
po litice ºi naþionale, valorificând la max i mum condiþiile exis -<br />
tente pentru cauza poporului român. A ºtiut mai bine decât<br />
nimeni altul sã conceapã soluþii realiste, specifice de la caz la<br />
caz, pe care le-a integrat în ansamblul stra tegiei ºi tacticii<br />
generale, în vederea realizãrii obiectivelor propuse.<br />
Preotul ºi omul pol i tic au fãcut casã<br />
bunã întrucât, nu de multe ori a folosit bi -<br />
serica pentru a-ºi ex pu ne, cu pro priile ar gu -<br />
mente, ideile mobili zatoare pentru pregãtirea<br />
ºi înfãptuirea Marii Uniri.<br />
Par tic i pant activ la realizarea ºi acti -<br />
varea Memo ran dumului (1892), alãturi de<br />
Ion Raþiu ºi George Pop de Bãseºti, la acti -<br />
varea spiritului pol i tic a românilor transil -<br />
vãneni în ca drul Conferinþei de la Sibiu din<br />
anul 1905, Vasile Lucaciu va acþiona ca ni -<br />
meni altul pentru a sluji interesele neamului<br />
în perioada în care a fost pregãtitã Marea<br />
Unire.<br />
Încã de la începutul primului rãzboi<br />
mondial, a militat în direcþia intrãrii României<br />
în rãzboi alãturi de Antanta. Parti cipã în ca -<br />
litate de preºedinte al „Ligii pentru unitatea pol i ticã a tuturor<br />
românilor” la diferite ma nifestaþii ºi activitãþi politice. Din<br />
vara anului 1916 acþioneazã ºi de la tri buna parlamentului<br />
României, având rolul, con form lui Octavian Goga, „de fac tor<br />
de ter mi nant al ideii care trebuia sã aprindã flacãra rãzboiului<br />
de dezrobire, dar salvând în acelaºi timp pe seama umanitãþii ºi<br />
demnitatea românismului din Ardeal”.<br />
Odatã cu intrarea României în rãzboi alãturi de Antanta,<br />
la 14 au gust 1916, Vasile Lucaciu depune mari eforturi pentru<br />
organizarea celor 25.000 de transilvãneni refugiaþi în Româ -<br />
nia, într-o unitate de voluntari ai armatei române, ca ºi a<br />
prizonierilor de rãzboi ardeleni, din Rusia, Italia, Ser bia ºi<br />
Franþa, înrolaþi iniþial în armatele austro-ungare. Aducerea în<br />
România a acestor prizonieri se impunea din considerente<br />
superioare naþionale. Fiind în Regat ºi, even tual fãcând parte<br />
din armata românã, s-ar cultiva în ei spiritul de solidaritate ºi li<br />
s-ar trezi conºtiinþa de unitate ºi mândrie naþionalã, atât de<br />
necesare gen eraþiilor care vor sã lupte sub stindard naþional.<br />
Este raportul unui grup de români refugiaþi din Ardeal, în<br />
frunte cu Vasile Lucaciu, Dr. Ioan Nistor, Octavian Tãslãuanu<br />
sau Onisifor Ghibu.<br />
Iniþiativa cuprinderii românilor transilvãneni ºi buco -<br />
vineni în rândurile armatei române ºi lupta efectivã cu arma în<br />
mânã pentru eliberarea românilor subjugaþi, ca ºi extinderea<br />
acesteia asupra românilor din Rusia, au creat premisele pentru<br />
succesele din vara anului 1917 de la Mãrãºti, Mãrãºeºti ºi Oituz.<br />
Prof. Mircea BOTIª<br />
Pr. stavrofor Radu BOTIª<br />
În noile condiþii istorice, constatând cã pro pa ganda<br />
noastrã în strãinãtate este foarte slabã, guvernul român a decis<br />
sã trimitã în mai multe state aliate sau neutre (Franþa, Rusia,<br />
S.U.A, Italia, Anglia, Elveþia) misiuni politice, cu scopul de a<br />
face cunoscute revendicãrile noastre în Occident. Una din<br />
primele acþiuni în aceastã direcþie a reprezentat-o trimiterea de<br />
cãtre guvernul român, în aprilie 1917, a unei Misiuni Patriotice<br />
Naþionale neo fi ciale în S.U.A avându-l în<br />
frunte pe Vasile Lucaciu. Alegerea aces -<br />
tuia nu a fost în tâmplãtoare în contextul în<br />
care Lucaciu îi avea stabiliþi acolo pe Con -<br />
stan tin Lucaciu, fratele sãu, pe Epa mi -<br />
nonda Lucaciu, fiul, ºi pe cumnatul sãu,<br />
Gheorghe Barbul.<br />
Vasile Lucaciu s-a bucurat de o lar -<br />
gã audienþã nu numai în rândul românilor<br />
din Amer ica ci ºi în al unor largi cercuri<br />
politice americane, reuºind sã prezinte cu<br />
mare succes dezideratele naþionale ale po -<br />
porului român, legitimitatea fãuririi sta -<br />
tului naþional unitar, liber ºi in de pend ent.<br />
Astfel, la întrunirile populare ce au avut<br />
loc la Cleve land - Ohio, Youngstown,<br />
Tren ton, Boston, Bal ti more, Chi cago, a<br />
ieºit în evidenþã ta lentul de mare or a tor al pãrintelui Lucaciu,<br />
care a fascinat ºi entuziasmat întreaga sa asistenþã.<br />
La 2 iulie 1917, delegaþia românã a fost primitã la Casa<br />
Alba, de cãtre secretarul de stat Rob ert Lan sing, unde Vasile<br />
Lucaciu, într-o alocuþiune plinã de conþinut a expus scopul pa -<br />
tri otic al Misiunii condusã de el, ca ºi situaþia criticã a statului<br />
român în acele împrejurãri. „De la rãzboiul prezent, România<br />
spera sã realizeze unirea tuturor românilor, incluzând pe cei din<br />
Transilvnia, Bucovina, Banat cu Þara Mamã, for mând România<br />
Mare”. Salutând delegaþia românã, în cuvântul sãu de rãspuns,<br />
secretarul de stat a subliniat cã „Statele Unite vor da tot sprijinul<br />
sãu sforþãrilor Romaniei de libertate ºi unitate naþionalã” ºi cã<br />
guvernul sãu priveºte cu simpatie scopul Misiunii.<br />
Aceastã primã întâlnire cu oficialitãþile americane ca ºi<br />
vizitele delegaþiei române la o seamã de personalitãþi politice<br />
între care ministrul de rãzboi Netwon Baken sau la Lega þiile<br />
Franþei ºi Italiei, au avut ecou favorabil în rândul opiniei<br />
publice americane.<br />
Cu deosebitã satisfacþie a fost primitã Misiunea de cãtre<br />
toþi românii aflaþi în S.U.A., de cãtre organizaþiile culturale ºi<br />
filantropice, de presa româneascã de peste Ocean. Articolele<br />
salutau cu multã bucurie pe solii României, care aveau în<br />
frunte pe Vasile Lucaciu cãci „vedem în el solul drag ºi mult<br />
aºteptat al þãrii noastre, al cãminului nostru din copilãrie, pe<br />
solul iubit al nãzuinþelor noastre naþionale”.<br />
Una din principalele acþiuni iniþiate de Vasile Lucaciu<br />
împreunã cu ceilalþi membrii ai legaþiei, în spe cial cu Vasile<br />
Pãrintele Vasile Lucaciu