Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Acest ziar se<br />
distribuie<br />
GRATUIT<br />
Fondator<br />
Emil<br />
PROSCAN<br />
Publicaţie lunară a<br />
Primăriei şi<br />
Consiliului Local <strong>Mizil</strong><br />
Editorial<br />
p<br />
Copilãria este secretul di -<br />
vin al naºterii noastre, este dumne -<br />
zeirea ce rãmâne în noi.<br />
Din când în când fac incursiuni<br />
prin sfânta mea copilãrie. Re -<br />
gu lile impuse de pãrinþi, bunici,<br />
rude, aparþineau bunului simþ! Aºa<br />
era ºi în noi. Nu ºtiu dacã se poate<br />
vorbi de o conºtientizare a copiilor<br />
la realitatea de atunci. Poate, mai<br />
degrabã, o ra li ere la tot ce exista.<br />
Oamenii, adicã pãrinþii copiilor,<br />
mun ceau! Toþi! ªi asta aducea li -<br />
niºtea ºi starea de bine. Noi copii<br />
înþelegeam acest lucru ca pe firescul<br />
vieþii ºi ne ajutam cu plã ce re pãrinþii.<br />
De fapt, acest ajutor era mai mult un<br />
ritual al necesitãþii ca fiecare sã facã<br />
ceva. Totul se transmitea de la o ge -<br />
neraþie la alta. Co pi lãria, adicã viaþa<br />
de zi cu zi a celor care erau fii oamenilor,<br />
era pentru pãrinþi un laitmotiv<br />
peste care se suprapuneau zbaterile<br />
fiecãrei zile. Aºa îºi simþeau rostul<br />
gândurilor ºi al palmelor, aºa zâmbeau<br />
ºi se bucurau de fiecare zi pã -<br />
rinþii noºtri. Câm pu rile, dealurile,<br />
pã durile, gârlele, luncile, cãrãrile<br />
toa te, erau în libertatea de a fi a<br />
noastrã, a copiilor. Priete niile se le -<br />
gau între noi, dar ºi cu tot ce exista.<br />
Bunicii ne rãspundeau cu mul tã rãbdare<br />
la nãstrujnicele ºi infi nitele<br />
noas tre întrebãri. Erau cei mai în -<br />
þelegãtori ºi buni oameni de pe pã -<br />
mânt: basme, mângâieri, bunãtãþi,<br />
îmbrãþiºãri! Ne pãstrau secretele, iar<br />
atunci când era cazul, ne luau apã ra -<br />
rea în faþa mult prea serioºilor noºtri<br />
pãrinþi. Aveam libertatea de a alerga,<br />
de a ne urca în copaci, de a<br />
merge des culþi, de a ne scãlda în<br />
gârla satului! Aveam libertatea de a<br />
ne bucura de fiecare zi, indiferent<br />
dacã era cu ploaie, zãpadã, soare...<br />
Aveam libertatea de a face pozne ºi<br />
a ne primi pedepse. Precum frumu -<br />
seþea liber tã þii din zborurile pãsã -<br />
rilor erau alergãrile noastre!<br />
Darul cel mai de preþ nu<br />
este viaþa, ci frumuseþea ei, felul în<br />
care sufletul fiecãruia reuºeºte sã vi -<br />
breze prin cunoaºterea de sine ºi<br />
prin cunoaºterea, de cel puþin a -<br />
ceeaºi profunzime, a ceea ce existã,<br />
peste tot, în jur. Copilãria este cea<br />
care "ne face cunoºtinþã" cu munþii,<br />
copacii, pãsã ri le, cerul, apele ºi tot<br />
ce existã pri virii noastre. Girul des -<br />
luºirilor ºi înþelegerii este dat de ino -<br />
cenþa gân dirii, a judecãþii primitã în<br />
momentul când s-a hotãrât venirea<br />
“Nu sântu vremile supt cârma omului, ci bietul om supt vremi.” - Miron Costin<br />
OStali<br />
onul<br />
1 IUNIE - ZIUA<br />
COPILULUI<br />
Despre<br />
copilărie<br />
noastrã în aceastã lume. Aveam li -<br />
bertatea de a fi aºa cum gândeam, ºi<br />
asta ne producea starea de bucurie.<br />
Eram înþe leºi, respectaþi ºi chiar discret<br />
încurajaþi în ceea ce fãceam,<br />
pentru cã zbur dãlniciile noastre pu -<br />
teau defini par tea autenticã a frum o -<br />
sului. Pãrin þii noºtri, privindu-ne, îºi<br />
mângâiau copilãria din ei ºi zâmbeau.<br />
Poate cã atunci când noi um -<br />
pleam aerul ce ei îl respirau cu stri -<br />
gãtul zâmbetului nostru ºi zburdam,<br />
ei îºi trãiau adevãratele momente de<br />
fericire.<br />
Copilãria este un drept universal<br />
ce ne învaþã mãsura adevãrului<br />
ºi a zâmbetului!<br />
Alergãrile noastre se pliau<br />
pe oferta fiecãrui anotimp. Iarna<br />
mis tificam lumea albului cu ru -<br />
menul o bra jilor noºtri, cu larma ºi<br />
bucuria de a fi, simþitã ºi de pãrinþii<br />
noºtri. Do rinþele noatre erau legi<br />
nescrise ºi e ner gia lor exploda în frumuseþea<br />
fie cãrui anotimp, înnobi -<br />
lându-le. Cu si guranþã fãceam parte<br />
din fiecare ano timp! Copilãriile ve -<br />
neau din generaþiile moºilor ºi strãmoºilor<br />
noºtri ºi aveau aceeaºi pu -<br />
tere de zâmbet.<br />
Cam aºa erau zilele în pe -<br />
rioada când învãþam despre viaþã!<br />
Acum<br />
Îmi dau seama cã, în mare<br />
parte, nu ºtiu ce este în sufletul copiilor<br />
de acum. Ceea ce ºtiu este cã<br />
sunt nedreptãþiþi ºi cã ei meritã mult<br />
mai mult. Copilãriile de acum au<br />
altfel de libertãþi. Cele mai multe<br />
sunt pseudolibertãþi ce-i depãrteazã<br />
de lu mea mirificã a adevãrului ce ar<br />
trebui sã hrãneascã aceastã unicã pe -<br />
rioadã a vieþii lor. Copilãriile de a -<br />
cum se rup de neantul ºi ritualul trecutului.<br />
Co pilãriile sunt altfel, pentru<br />
cã totul este altfel! Munþii, dea -<br />
lurile, câmpurile, uliþele satelor nu<br />
mai rãsunã de larma copiilor. Des -<br />
culþul prin ro uã a devenit o tapiserie<br />
roasã de timp într-un posibil muzeu<br />
cu cioburi din zâmbetul acestui<br />
popor. Pãrinþii co piilor de acum îºi<br />
poartã disperarea pe la uºi strãine,<br />
bunicii sunt tãcuþi ºi au ochii triºti.<br />
Ziua de mâine fuge printre degetele<br />
tremurânde ale celor mai mulþi, la<br />
fel speranþa, bucuria, zâmbetul.<br />
Chipurile oamenilor sunt marcate<br />
de îngrijorare, teamã ºi chiar spai -<br />
mã. Braþele lor devin inutile, rostul<br />
devine fãrã rost. Pãrinþii îºi pãrã sesc<br />
pãrinþii, casele, copii, familiile, a -<br />
min tirile, dreptul elementar de a trãi<br />
în casa lor, în þara lor. Chiar dreptul<br />
la copilãrie e în mare pericol. Tot<br />
mai multe gânduri se duc acum în<br />
rugã ciuni ºi lacrimi!<br />
Dã Doamne zâmbet de co -<br />
pil în rostul tuturor lucrurilor!<br />
Anul IX /Nr. 102 / iunie 2013<br />
Emil Proºcan<br />
UN GEST DE<br />
RECUNOASTERE<br />
În primul rând, ne cerem<br />
scuze cã vã informãm acum<br />
despre un eveniment emoþionant<br />
care a avut loc pe data de 19<br />
aprilie, însã publicaþia noastrã se<br />
afla deja în tipografie, pentru a<br />
ajunge în casele dvs. în preajma<br />
sãrbãtorilor pascale.<br />
Aºadar, 19 aprilie, o zi<br />
superbã de primãvarã, ne va<br />
rãmâne în memorie ca ziua când<br />
Marian Frangulea s-a reântors în<br />
locul unde împreunã cu copiii se<br />
juca atât de frumos cu universul<br />
culorilor - la Clubul Copiilor care<br />
din acea zi, a devenit Clubul<br />
Copiilor - Marian Frangulea.<br />
Acest gest de recu noaº -<br />
tere ºi preþuire pentru tot ceea ce a<br />
însemnat Marian Frangulea pentru<br />
noi, se dato reazã domnului<br />
primar Emil Proºcan care a propus<br />
acest proiect Consiliului<br />
Local, ºi ulterior a fost aprobat cu<br />
majoritate de voturi.<br />
La eveniment au fost<br />
prezenþi: funcþionari publici ºi<br />
conducerea instituþiei noastre,<br />
consilieri, cadre didactice din<br />
<strong>Mizil</strong> ºi directori ale Cluburilor<br />
Copiilor din judeþul Prahova ºi nu<br />
în ultimul rând soþia ºi fiica<br />
"poeziei de om" aºa cum frumos<br />
l-a denumit pe Marian, noul<br />
director al Clubului, doamna<br />
Liana Teodor - prietenã ºi colegã<br />
care ne-a promis cã va continua<br />
cu toatã dãruirea ºi dragostea<br />
munca acestuia. ªi parcã pentru<br />
a-ºi întãri spusele, la Club, erau<br />
prezenþi toþi copiii de la cercuri<br />
care împreunã cu profesorii, ne-au<br />
dezvãluit parte din pasiunile lor,<br />
unii dansau alþii desenau sau construiau<br />
machete de planoare, alþii<br />
studiau civilizaþia englezã, un<br />
zumzet plãcut, un loc încãrcat cu<br />
energie pozitivã ºi bucurie, un loc<br />
al creaþiei, locul ºi copiii pe care<br />
Marian i-a iubit atât de mult.<br />
Aºa cum spunea cu<br />
multã emoþie, domnul primar<br />
Emil Proºcan: "Marian a lãsat<br />
urme peste tot, în tot oraºul ºi<br />
în noi, a fost un prieten al<br />
tuturor, era sincer, ºi mã bucur<br />
cã am avut prilejul de a-l cu -<br />
noaºte. Mã gândesc aproape<br />
www.primaria-mizil.ro<br />
zilnic la el, fãcea parte din<br />
zâmbetul copiilor, reuºea sã<br />
comunice într-un anumit mod<br />
cu ei, mã bucur cã existã astfel<br />
de momente în care ne aducem<br />
aminte de el".<br />
Finalul îl acord doamnei<br />
director Liana Teodor, care cu<br />
ochii în lacrimi ne-a împãrtãºit:<br />
"Îngerul nostru pãzitor de <strong>aici</strong><br />
este Marian Frangulea... sunt convinsã<br />
cã ºi acum este cu noi ºi se<br />
bucurã cã am venit la el la Club,<br />
la el acasã, pentru cã a petrecut<br />
foarte mult timp cu copii <strong>aici</strong>,<br />
învãþându-i sã descopere tainele<br />
minunate ale culorilor, ale dese -<br />
nului, ale rãbdãrii ºi nu în ultimul<br />
rând al frumosului. Cred cã ºi<br />
acum picteazã, cred cã ºi acum<br />
iubeºte culorile ºi-mi imaginez cã<br />
acolo sus culorile sunt cu adevãrat<br />
pure. Copiii din <strong>Mizil</strong> vor<br />
picta în continuare pentru cã aºa,<br />
Marian va fi mereu <strong>aici</strong> cu noi.<br />
Copiii din <strong>Mizil</strong> vor dansa, vor<br />
învãþa englezã, vor râde ºi vor<br />
petrece clipe frumoase în acest<br />
club aflat sub o steluþã norocoasã<br />
ºi vor povesti altor copii cã a fost<br />
odatã un profesor minunat, blând,<br />
cu harul penelului, un profesor<br />
care a plecat sã picteze norii.<br />
Întâlnirea cu Marian m-a<br />
fãcut foarte bogatã ºi promit sã<br />
dãruiesc ºi altora din ce am pri -<br />
mit. Dumnezeu sã-l binecuvânteze<br />
ºi sã-i dea luminã - pentru cã<br />
nu poþi picta pe întuneric!"<br />
Foarte multã emoþie,<br />
foar te multã sensibilitate, copii,<br />
culoare, amintiri frumoase, re gre -<br />
te - 19 aprilie, Clubul Copiilor -<br />
Marian Frangulea.<br />
Nu pot sã închei decât cu<br />
un citat, foarte drag mie, a lui<br />
Gabriel Garcia Marquez "Nu<br />
plânge cã s-a terminat, zâmbeºte<br />
cã s-a petrecut!"<br />
Gabriela NEGOIÞÃ<br />
PAG 2<br />
GRUPAJ<br />
INFORMAŢIONAL<br />
PAG 2<br />
Mini-interviu<br />
JUSTIN<br />
RÂNCEANU -<br />
membru al<br />
CL <strong>Mizil</strong><br />
PAG 3<br />
ŞEDINŢELE<br />
CONSILIULUI<br />
LOCAL<br />
PAG 4<br />
CÂT DE VERDE<br />
ESTE ORAŞUL<br />
MIZIL<br />
PAG 4<br />
COPIII NIMĂNUI<br />
PAG 5<br />
Ştefania Hermenziu<br />
- un copil care şi-a<br />
învins destinul<br />
PAG 5<br />
Încă un pas făcut<br />
în pierderea<br />
identităţii<br />
PAG 5<br />
Locuri de muncă<br />
PAG 5<br />
Festivalul Concurs<br />
Interjudeţean<br />
"HAI CU NOI PRIN<br />
EUROPA"<br />
PAG 6<br />
Întâlnire de<br />
Conştiinţă<br />
(cu Părintele<br />
Jonathan Allen<br />
Hemmings, Anglia)<br />
PAG 7<br />
Salvati mediul<br />
inconjurător!<br />
PAG 8<br />
Cum să ne ferim<br />
de infractori<br />
PAG 8<br />
Povestea care vă<br />
va schimba viaţa<br />
PAG 12
Nr. 102 / iunie 2013<br />
LOCAL<br />
Pagina 2<br />
GRUPAJ<br />
INFORMAŢIONAL<br />
Avem Campioanã Europeanã la<br />
<strong>Mizil</strong><br />
În perioada 15-19 mai, a<br />
avut loc la Caorle (Italia), Cam -<br />
pionatul European de Karate Tra -<br />
diþional stilul FUFOKAN. Þãrile<br />
participante au fost: Italia, Ger -<br />
mania, Serbia, Polonia, Belarus,<br />
Rusia, România, Tatarstan, Cipru,<br />
Turcia, Belgia ºi Slovenia cu<br />
aproximativ 300 de karateka, a -<br />
vând vârste cuprinse între 6-13 ani.<br />
Cu mândrie, vã relatãm cã<br />
România a fost reprezentatã de o<br />
parte din inimoºii membri ai<br />
Clubului "HASU" <strong>Mizil</strong>, pregãtiþi<br />
de sensei Florin Carabã. Aceºti<br />
copii au avut o prestaþie demnã de<br />
toatã lauda, doveditã de rezultatele<br />
excepþionale pe care le-au obþinut,<br />
rod al unei mari pasiuni susþinutã<br />
de perseverenþã, seriozitate ºi<br />
foarte multã muncã: Alina Leescu -<br />
medalie de aur + medalie de argint;<br />
Alexia Pandelea -medalie de<br />
argint; ªtefania Riciu - medalie de<br />
bronz ºi Bogdan Pandelea - locul V<br />
la douã probe din 70 de concurenþi.<br />
Felicitãri copii sunteþi extraordinari,<br />
sunteþi mizileni, sunteþi<br />
români, sunteþi campioni, datoritã<br />
vouã putem spera într-un viitor mai<br />
bun mâine!<br />
Ajutaþi copiii ºi cu siguranþã noul<br />
Stângã al României va proveni din<br />
<strong>Mizil</strong><br />
Echipa de handbal a<br />
Clubului Sportiv <strong>Mizil</strong>, pregãtitã<br />
de domnul Cornel Rusoiu, s-a<br />
clasat pe Locul III, cu o victorie ºi<br />
douã înfrângeri, la ultimul turneu<br />
din cadrul Campionatului de<br />
Handbal Juniori 2 masculin, seria<br />
E, desfãºurat la Piteºti. În urma<br />
acestui rezultat domnul Rusoiu nea<br />
declarat urmãtoarele: “Locul pe<br />
care ne-am clasat este unul mulþumitor,<br />
având în vedere faptul cã<br />
este prima participare a echipei<br />
într-un campionat, echipã pe care<br />
am format-o de numai un an, mai<br />
mult aceºti copii nu provin din<br />
licee cu profil sportiv, aºa cum au<br />
fost echipele cu care am concurat.<br />
În viitor ne propunem sã participãm<br />
la o categorie superioarã, în<br />
cadrul aceluiaºi campionat dar la<br />
Juniori I, unde provocarea va fi mai<br />
mare deoarece copiii vor evolua la<br />
o categorie mai mare de vârstã ºi<br />
efortul va fi dublu având în vedere<br />
faptul cã se va juca sãptãmânal. În<br />
acest context, vom avea nevoie în<br />
continuare de sprijinul oamenilor<br />
cu potenþial financiar care iubesc<br />
sportul ºi copiii talentaþi ai acestui<br />
oraº.<br />
Profit de aceastã ocazie,<br />
pentru a le mulþumi pãrinþilor, profesorilor<br />
pentru înþelegerea ºi<br />
susþinerea oferitã ºi în mod special<br />
sponsorului nostru principal, domnului<br />
Tudor Piºcociu - administrator<br />
S.C. "DAB SECURITY", c<br />
PRIMĂRIA<br />
B-dul Unirii, nr. 14, <strong>Mizil</strong>, Jud. Prahova,<br />
Cod poºtal 105800<br />
Telefoane: 0244.250.027 sau 0244.250.008<br />
Fax: 0244.251.120<br />
e-mail:<br />
COLEGIUL DIRECTOR<br />
Primar<br />
Emil PROªCAN<br />
REDACŢIA<br />
Cristina COLÞ / Gabriela NEGOIÞÃ /<br />
CASETA REDACŢIONALĂ<br />
Lucian MÃNÃILESCU<br />
Adresa: Str. Mihai Bravu, nr. 63<br />
primaria_mizil@idilis.ro<br />
UNIUNEA EUROPEANÃ<br />
Viceprimar<br />
Nicolai PAªOL<br />
GUVERNUL ROMÂNIEI<br />
Programul Operaţional Sectorial "Creşterea<br />
Competitivităţii Economice"<br />
- cofinanţat prin Fondul European de Dezvoltare<br />
Regională<br />
„Investiţii pentru viitorul dumneavoastră“<br />
Finalizarea achiziþiilor publice în cadrul proiectului<br />
"Centralã fotovoltaicã de producere a energiei electrice din<br />
conversia energiei solare<br />
în oraºul <strong>Mizil</strong>, judeþul Prahova"<br />
<strong>Mizil</strong>, 24 aprilie 2013<br />
COMUNICAT DE PRESĂ<br />
Oraºul <strong>Mizil</strong> a finalizat în data de 12.04.2013 procedurile de<br />
achiziþie publice, desfãºurate conform legislaþiei achiziþiilor pu blice în<br />
vigoare, stabilite în cadrul proiectului "Centralã fotovoltaicã de produ cere<br />
a energiei electrice din conversia energiei solare în oraºul <strong>Mizil</strong>, judeþul<br />
Prahova".<br />
Consiliul Local <strong>Mizil</strong>, cu sediul în <strong>Mizil</strong>, bd. Unirii, nr. 14,<br />
judeþul Prahova, este beneficiarul proiectului "Centralã fotovoltaicã de<br />
producere a energiei electrice din conversia energiei solare în oraºul<br />
<strong>Mizil</strong>, judeþul Prahova" cofinanþat prin Fondul European de Dezvoltare<br />
Regionalã, în baza contractului de finanþare încheiat cu Ministerul<br />
Economiei, Comerþului ºi Mediului de Afaceri, în calitate de Organism<br />
Intermediar pentru Energie, în numele ºi pentru Autoritatea de<br />
Management pentru Programul Operaþional Sectorial "Creºterea<br />
Competitivitãþii Economice". Valoarea totalã a proiectului este de<br />
46.458.212 lei, din care asistenþa financiarã nerambursabilã este de<br />
34.868.926 lei, iar durata perioadei de implementare a proiectului este de<br />
23 luni: 17.07.2012-16.06.2014.<br />
Construcþia centralei fotovoltaice se va realiza de o asociere formatã<br />
din S.C. TOP RAM PROJECT S.R.L. Bucureºti, S.C. ELECTRO-<br />
ELFA INTERNAÞIONAL S.R.L. Botoºani ºi S.C. ENERGOMONTAJ<br />
S.R.L. Bucureºti, dupã un proiect realizat de S.C. ROMAIR CONSUL -<br />
TING S.R.L. Bucureºti. Valoarea contractului de execuþie a centralei<br />
fotovoltaice este de 31.132.940,66, iar durata de realizare a investiþiei este<br />
de ºase luni de la emiterea ordinului de începere de cãtre oraºul <strong>Mizil</strong>.<br />
Pe durata execuþiei lucrãrilor, proiectantul S.C. ROMAIR<br />
CONSULTING S.R.L. Bucureºti va acorda asistenþã ºi va asigura supervizarea<br />
lucrãrilor.<br />
La finalizarea proiectului, oraºul <strong>Mizil</strong> va dispune de o investiþie<br />
ce va permite acoperirea consumului de energie electricã din sectorul<br />
public, sumele economisite fiind disponibilizate pentru alte proiecte.<br />
Detalii suplimentare puteþi obþine de la:<br />
Petronela Sturz - manager de proiect sau Doru<br />
Mladin - responsabil comunicare<br />
Adresa: Bd. Unirii, nr. 14, <strong>Mizil</strong>, judeþul Prahova<br />
Telefon: 0244-250027; fax: 0244-251120<br />
E-mail: primaria@primaria-mizil.ro<br />
Despre oameni şi viaţă<br />
Primãria este ºi locul unde<br />
se oficiazã cãsãtoriile, adicã se<br />
desã vârºesc poveºtile de dragoste.<br />
Dorin þele de a fi pentru totdeauna<br />
împreunã, prind <strong>aici</strong> conturul adevãrului.<br />
Câte un "DA" rostit din<br />
toatã fiinþa ºi se unesc <strong>aici</strong> destine,<br />
se nasc familii! Mo mente emoþionante,<br />
unice în viaþa noastrã, a tutu -<br />
ror!<br />
Le urãm o viaþã cât mai<br />
lungã împreunã, sã trãiascã în<br />
respect, liniºte, adevãr, sãnãtate ºi<br />
sã constate cât mai des cã au fãcut<br />
cea mai bunã alegere ºi cã viaþa e<br />
deosebit de frumoasã!<br />
Dacã-i întâlniþi pe:<br />
Marin Alexandru<br />
Ionuþ cu Cochirleanu Adina;<br />
Duþu Nicu Valentin cu<br />
Turcu Elena;<br />
<strong>Mizil</strong>eanu Nicolae<br />
Cosmin cu Cobzaru Rebeca;<br />
Dragomir Andrei<br />
Daniel cu Gâdea Mihaela;<br />
Stoica Constantin<br />
Emanuel cu Ion Ana Maria;<br />
Constantin Adrian cu<br />
Baniþã Loredana Alexandra;<br />
Marinescu Flavian cu<br />
ªain Maria Florentina...<br />
...sã ºtiþi cã de acum încolo sunt soþ<br />
ºi soþie! Bine ar fi sã le ziceþi ceva<br />
despre fericire, dragoste, înþelegere!<br />
Cu siguranþã se vor bucura<br />
ºi vor cãpãta ºi mai mare în -<br />
credere în lungul drum ce-i aºteaptã!<br />
CASĂ DE PIATRĂ<br />
Tel./fax: 0244.252. 722<br />
e-mail: postalionulmizil@yahoo.com<br />
Ziua Internaþionalã a<br />
Copilului a fost sãrbãtoritã pentru<br />
prima datã în lume în luna<br />
octombrie 1953 ºi a fost sponsorizatã<br />
de cãtre Uniunea Inter -<br />
naþionalã pentru Bunãstarea<br />
Co pi lului din Geneva. Nu mulþi<br />
sunt cei care ºtiu cã ideea de a<br />
avea o zi internaþionalã i-a venit<br />
lui Rubab Mansoor, elev în<br />
clasa a- VIII-a, ºi a fost acceptatã<br />
ºi adoptatã de cãtre Adu -<br />
narea Generalã a Naþiu ni lor<br />
Unite în anul 1954.<br />
Pe 31 mai, în organizarea<br />
Primãriei <strong>Mizil</strong> ºi în<br />
colaborare cu Centrul Europe<br />
Direct, am sãrbãtorit cu mic cu<br />
mare, ce avem noi mai de preþ<br />
ºi mai curat - co pilãria. Chiar<br />
dacã vremea nu a þinut cu noi,<br />
asta nu ne-a împiedicat sã fim<br />
pãrtaºi la talentul ºi pasiunile<br />
copiilor - artiºtii au luat cu asalt<br />
Centrul Cultural "Adrian Pãu -<br />
nescu" iar sportivii au cucerit<br />
fãrã drept de apel Sala de Sport<br />
a oraºului nostru.<br />
Astfel cã la Centrul<br />
Cu l tural, copiii ne-au oferit un<br />
spectacol al bucuriei ºi ino -<br />
cenþei - au cântat muzicã popularã<br />
ºi muzicã uºoarã: Onuþu<br />
Cosmina, Onuþu Da na, Potec<br />
Valentina, Trandafir Maria,<br />
Stan Madian, Anton Clau diu,<br />
Cri ºu Mirela, Lache Ionuþ,<br />
Moise Diana, Preda Daria,<br />
Vlai cu Ana-Maria, Necula A -<br />
nne, ªtefan Diana, Stoica An -<br />
dreea, pregãtiþi de doamna Po -<br />
pa Mileta; ne-au încântat<br />
pianiºtii: Drãghici Iri nel, Proº -<br />
can Andrei, Lãzãroiu Paul,<br />
Cocoºatu Lorenzo, Dinu Mã -<br />
dãlina, Leþicã Lucian, pregãtiþi<br />
de doam na profesoarã Laura<br />
Stoica; au dansat copiii pre -<br />
gãtiþi de Se bas tian<br />
Stefanov dar ºi<br />
Ansamblul "Poeniþa",<br />
pregãtit de<br />
domnul Nicolae<br />
Chiriþã, corepetitor<br />
Ma rian Iorga, toþi<br />
aceºtia fãcând parte<br />
din cercurile ce<br />
fiinþeazã în ca drul<br />
Centrului Cultural<br />
"Adrian Pãu nescu".<br />
ISSN 1548 - 6903<br />
Nu s-au lãsat mai prejos<br />
nici elevii ºcolilor "Sf.<br />
Maria" ºi "Sf. Nicolae" care au<br />
cântat ºi dansat la fel de frumos.<br />
Dincolo, la Sala de<br />
Sport, agitaþie mare, micii<br />
sportivi ºi-au luat rolul în serios<br />
ºi au participat la tot felul de<br />
concursuri, în apaluzelele ºi<br />
încurajãrile de rigoare ale<br />
pãrinþilor ºi bunicilor.<br />
Deºi toþi copiii sunt<br />
câºtigãtori, vã prezentãm totuºi<br />
premianþii:<br />
ROLE GRÃDINIÞÃ<br />
-BÃIEÞI - Locul I -Voica<br />
Tudor (ªc.Gimnazialã<br />
,,Sf.Maria”),<br />
- Locul II - Cãruþaºu Darius<br />
(ªc.Gimnazialã ,,Sf.Maria”),<br />
FETE - Locul I - Ploae Izabela<br />
(ªc.Gimnazialã ,,Sf.Maria”),<br />
- Locul II -Neagu Alexia<br />
(ªc. Gimnazialã ,,Sf. Maria”)<br />
BICICLETE GRÃDINIÞÃ -<br />
BÃIEÞI - Locul I-Anghel<br />
Gabriel Daniel (ªc.Gimnazialã<br />
,,Sf. Maria”,<br />
Locul II- Miticã Alexandru<br />
(Grãdiniþa Nr.1),<br />
Locul III- Vasile Gabriel<br />
(Gr.Nr.1)<br />
FETE - Locul I-Haralambie<br />
Elena Cristiana (ªc.Gimnazialã<br />
,,Sf.Maria”),<br />
Locul II- Cârstea Andreea Ni -<br />
coleta (ªc.Gimnazialã<br />
,,Sf.Maria”),<br />
Locul III- Butoi Elisabeta<br />
(Gr.Nr.1)<br />
BICICLETE FETE GRUPA<br />
MICÃ<br />
- Locul I - Stan Andreea De ni -<br />
sa (ªc.Gimnazialã,,Sf.Maria”),<br />
Locul II- Gheorghe Valentina<br />
Andreea (ªc.Gimnazialã<br />
,,Sf.Maria”)<br />
Continuare în pagina 3<br />
TEHNOREDACTARE<br />
S.C. EXCELLTIPO. S.R.L.<br />
Gheorghe ANGHEL<br />
Tel. 0760 530 430<br />
office@excelltipo.ro<br />
Adriana POPA adyzest@yahoo.com
Pagina 3 REPORTAJ Nr. 102 / iunie 2013<br />
GRUPAJ<br />
INFORMAŢIONAL<br />
BICICLETE BÃIEÞI - GRUPA<br />
MIJLOCIE<br />
-Locul I -Preda Robert ºi<br />
Cãpãtoiu Ro bert (ªc.Gimnazialã<br />
,,Sf.Maria”),<br />
Locul II-Tudor David (ªc.<br />
Gimnazialã ,,Sf.Maria”)<br />
TROTINETE FETE -<br />
GRÃDINIÞÃ<br />
- Locul I-Sãndulescu Sorana (ªc.<br />
Gimnazialã ,,Sf.Maria”),<br />
Locul II-Nãstase Antonia (ªc.<br />
Gimnazialã ,,Sf.Maria”)<br />
ROLE CLASELE I-IV- BÃIEÞI<br />
- Locul I- Popescu Vlãduþ<br />
(ªc.Nr.1),<br />
BÃIEÞI ºi FETE<br />
- Locul I-Iordache Robertino<br />
(ªc.Sf.Nicolae)<br />
Locul II- Drãgoi Alexandru<br />
(Liceul Teoretic),<br />
Locul III- Matei Alina (ªc.<br />
Gimnazialã ,,Sf.Maria”)<br />
ªAH -<br />
Locul I - Frusinoiu Cãtãlin<br />
(ªc.Gimnazialã ,,Sf.Maria”),<br />
Locul II- Boarc㺠ªtefan (Liceul<br />
Teoretic),<br />
Locul III- Mândreanu Petruþ<br />
(ªc.Nr.1)<br />
TENIS DE MASÃ<br />
- Locul I Curculescu Ionuþ<br />
Locul II- Liceul Teoretic,<br />
Locul III- ªcoala Gimnazialã<br />
,,Sf. Maria”<br />
FOTBAL BÃIEÞI GIMNAZIU-<br />
Locul I - ªc.Sf. Nicolae,<br />
Locul II- ªcoala Gimnazialã ,,Sf.<br />
Maria”,<br />
Locul III - ªc.1 ºi Liceul Teoretic<br />
HANDBAL BÃIEÞI LICEE -<br />
Locul I - Liceul Teoretic ,<br />
Locul II- Liceul Tehnologic<br />
FOTBAL BÃIEÞI LICEE -<br />
Locul I - L.Tehnologic,<br />
Locul II - Liceul Teoretic<br />
Au jucat tennis de câmp<br />
copii de la ªc. Nr.1 ºi Liceul Teo -<br />
retic (pregãtiþi de Florin Brânzoi)<br />
ºi fotbal copii (6-10 ani) pregãtiþi<br />
de Gabi Cozma.<br />
Am stat de vorbã ºi cu o<br />
tânãrã domniºoarã, câºtigãtoare a<br />
concursului de role, Zaharia<br />
Andra Maria (10 ani) care ne-a<br />
mãrturisit: “sunt foarte emoþio -<br />
natã, este prima datã când particip<br />
la concursul de role ºi mã bucur<br />
tare mult cã am ieºit pe Locul I,<br />
este foarte frumos <strong>aici</strong> ºi abia<br />
aºtept sã mai particip ºi la anul”.<br />
L-am abordat ºi pe tânãrul David<br />
Tudor (4 ani) care a participat la<br />
concursul de biciclete ºi care a<br />
fost foarte expresiv ºi explicit<br />
“sunt, bucuros, sunt bucuros, sunt<br />
bucuros” - foarte tare piciul.<br />
Spre bucuria generalã,<br />
toþi copiii au primit din partea<br />
Primãriei ºi a Centrului Europe<br />
Direct, dulciuri ºi baloane. Salu -<br />
tãm prezenþa domnului deputat<br />
Vlad Cozma care a vizitat copiii<br />
atât de la Centrul Cultural cât ºi pe<br />
cei de la Sala de Sport. De asemenea,<br />
mulþumim instituþiilor de în -<br />
vã þãmânt mizilene care s-au<br />
implicat în aceastã manifestare!<br />
Conducerea Primãriei ºi<br />
redacþia publicaþiei noastre ureazã<br />
tuturor copiilor la mulþi ani, sã fiþi<br />
mereu la fel de frumoºi ºi de buni,<br />
sã vã faceþi pãrinþii mândri de voi<br />
ºi niciodatã sã nu uitaþi sã fiþi<br />
copii!<br />
La mulþi ani!<br />
c<br />
fãrã de care copiii nu ar fi<br />
putut participa la turneele din<br />
cadrul competiþiilor".<br />
În afarã de frumuseþea<br />
gestului, remarc corectitudinea<br />
domnului Piºcociu care atunci<br />
când l-am intervievat în urmã cu<br />
ceva timp, ne-a mãrturisit cã-i va<br />
ajuta pe aceºti copii dacã vor avea<br />
rezultate ºi iatã cã s-a þinut de<br />
cuvânt, motiv pentru care îi mulþumim<br />
ºi în acelaºi timp îi felicitãm<br />
atât pe copii cât ºi pe domnul<br />
Rusoiu pentru rezultatele obþinute<br />
care dovedesc în afarã de talent,<br />
multã dãruire ºi o muncã susþinutã.<br />
Nici muzica nu-i mai prejos...<br />
Pe data de 18 mai, a avut<br />
loc la Bucureºti, Festivalul Con -<br />
curs interjudeþean "Euro Music",<br />
Ediþia I, la care mizilenii au c⺠-<br />
tigat: Maria Trandafir (muzicã<br />
popularã) - Premiul I; Cosmina<br />
Onuþu, Ionuþ Lache, Diana Moise<br />
ºi Valentina Potec (muzicã uºoarã)<br />
- menþiuni.<br />
Pe data de 25 mai, a avut<br />
loc la Poiana Câmpina, Concursul<br />
judeþean de interpretare muzicalã<br />
"Flori de cântec prahovean", Edi -<br />
þia I, la care Diana Moise (muzicã<br />
pop) a câºtigat Premiul III iar<br />
Cosmina Onuþu (muzicã popularã)<br />
Premiul II.<br />
Toþi aceºti copii, fac parte<br />
din cercul care fiinþeazã în cadrul<br />
Centrului Cultural "Adrian Pãu -<br />
nescu" ºi sunt pregãtiþi de doamna<br />
Mileta Popa.<br />
Locul II- ªapcaliu Rãzvan<br />
(Liceul Teoretic),<br />
Locul III-Mareº Tiberiu (ªc.Nr.1)<br />
- FETE - Locul I - Dinu Alexia<br />
(Lic.Teoretic),<br />
Locul II - Vasile Andreea<br />
(ªc.Nr.1)<br />
Locul III- Bãnicã Ana-Maria<br />
(Liceul Teoretic)<br />
BICICLETE CLASELE I-IV<br />
JUSTIN RÂNCEANU -<br />
membru al Consiliului<br />
Local <strong>Mizil</strong><br />
Reporter: Domnule<br />
Rân ceanu, aº dori sã începem discuþia<br />
noastrã prin a vã prezenta<br />
cititorilor noºtri!<br />
Justin Rânceanu: M-am<br />
nãscut pe 16 decembrie, în anul<br />
1957, la Ploieºti. Am absolvit<br />
Facultatea de "Politeh nicã Me -<br />
(ªc.Sf. Nicolae),<br />
Locul II - Nistoroiu Viorel (ªc.1)<br />
Locul III - Merticaru ªte fan (ªc.<br />
Gimnazialã ,,Sf.Maria”)<br />
HANDBAL FETE GIMNAZIU<br />
- Locul I - ªcoala Gimnazialã<br />
,,Sf. Maria”<br />
Locul II - Liceul Teoretic<br />
HANDBAL BÃIEÞI GIMNAZIU<br />
- Locul I - ªcoala Nr.1,<br />
“ÎMI PARE RĂU CĂ CELE DOUĂ MANDATE SE<br />
DESFĂŞOARĂ SUB AUSPICIILE CRIZEI!”<br />
canicã Finã" din Bucu reºti ºi ulterior<br />
am lucrat la: "Contactoare<br />
Buzãu" ca ºi proiectant sisteme<br />
de supraveghere in cen dii; M.F.A.<br />
ca ºi ºef atelier tehnic SDV;<br />
patron societate servicii ºi actualmente,<br />
director la S.C. "Pajo<br />
Holding".<br />
Sunt cãsãtorit, am douã<br />
fete, un nepot ºi urmeazã sã fiu<br />
din nou bunic.<br />
R.: Ce v-a determinat sã<br />
intraþi în politicã<br />
J.R.: Am intrat în<br />
politicã acum 8 ani, deoarece miau<br />
plãcut atât conceptele cât ºi de<br />
preºedintele partidului din care<br />
fac parte, sunt la al doilea mandat<br />
ºi mã bucur cã am intrat în viaþa<br />
politicã deoarece ca ºi consilier<br />
pot sã-mi aduc aportul la rezol va -<br />
rea unor probleme având în ve de -<br />
re ºi experienþa mea profesionalã.<br />
R.: Comentaþi vã rog,<br />
poziþia pe care o aveþi în cadrul<br />
Con si liului Local ºi prioritãþile pe<br />
ca re le aveþi în acest mandat!<br />
J.R.: Fac parte din Co -<br />
misia buget-finanþe, studii prog -<br />
noze economice, sociale, admi -<br />
nistrarea domeniului public ºi privat<br />
iar principalul obiectiv este -<br />
gestionare cât mai corectã a bugetului<br />
eliminându-se cheltuielile<br />
inutile, canalizând banii cãtre<br />
acþiuni care ar duce la crearea de<br />
locuri de muncã, la dezvoltarea<br />
economicã a oraºului nostru.<br />
Proiectele de hotãrâre<br />
sunt atent analizate, dezbãtute,<br />
astfel încât sã se asigure gestionarea<br />
corectã ºi transparentã a<br />
resurselor financiare publice, în<br />
interesul cetãþenilor acestui oraº.<br />
Îmi pare rãu cã cele douã<br />
mandate de consilier se desfã ºoa -<br />
rã sub auspiciile crizei economi -<br />
ce, fiind nevoit atât eu cât ºi<br />
colegii mei din comisie sã luãm<br />
niºte decizii dure cum ar fi renun -<br />
þarea la centralele termice ale<br />
Asociaþiilor de locatari, dar nu ne<br />
putem permite sã þinem obiective<br />
neproductive.<br />
R.: Care este cea mai<br />
importantã realizare a dvs.<br />
J.R.: Cea mai mare satisfacþie<br />
din punct de vedere profesional,<br />
a fost perioada când am<br />
lucrat la M.F.A., în cercetare ºi în<br />
proiectare. Însã cea mai mare<br />
realizare a mea, este familia, oaza<br />
mea de liniºte ºi de bucurie.<br />
Vreau sã profit de<br />
aceastã ocazie ºi sã mulþumesc<br />
celor care m-au votat, oferindumi<br />
astfel încrederea lor ºi sper cã<br />
în toþi aceºti ani nu le-am dat<br />
vreun motiv pentru a fi dezamãgiþi.<br />
R.: Vã mulþumesc!<br />
Nu rataþi piesele Teatrului<br />
Tineretului "George Ranetti" din<br />
<strong>Mizil</strong>!<br />
Pe data de 24 mai, Teatrul<br />
mizilean "George Ranetti", s-a<br />
prezentat cu piesa "Insecta",<br />
adaptare dupã Claire Castillon, un<br />
spectacol "One Woman Show", o<br />
tragicomedie care puncteazã perfect<br />
problemele vremurilor noastre<br />
datoritã cãrora uneori ne dezuma -<br />
nizãm, uitând cine suntem cu adevãrat.<br />
În regia Marinei Cristina<br />
Malaia, actriþa ªtefania Dumitru, a<br />
fost aplaudatã în picioare, în urma<br />
interpretãrii desãvârºite.<br />
Pe data de 31 mai, pu -<br />
blicul mizilean a avut parte de un<br />
spectacol - adevãrat catalizator de<br />
bunã dispoziþie: piesa "Pa-dam,<br />
Pa-dam", o comedie savuroasã<br />
scrisã ºi regizatã de actorul, profesorul<br />
ºi regizorul Mihai Gruia<br />
Sandu.<br />
Din distribuþie au fãcut<br />
parte: Sânziana Tarta, Radu Crã -<br />
ciun, Mihaela Popa, Silviu Debu,<br />
ªtefan Ionescu, Ioana Marcoiu,<br />
Oleg Apostol, Luminiþa Bucur ºi<br />
Eduard Cîrlan.<br />
Un spectacol în care<br />
fiecare personaj - clovn de<br />
meserie, despicã trucuri vechi de<br />
la circ ºi din alte show-uri hilare,<br />
însoþite de replici deºtepte care te<br />
fac sã râzi pe tot parcursul piesei.<br />
Paginã realizatã de<br />
Gabriela NEGOIÞÃ
Nr. 102 /iunie 2013<br />
ADMINISTRAÞIE<br />
Pagina 4<br />
Şedinţele Consiliului Local<br />
Pe data de 25 aprilie, în<br />
prezenþa conducerii Primariei ºi a<br />
invitaþilor, membrii Consiliului<br />
Local, sub preºedinþia de sedinþa a<br />
domnului consilier Paºol Nicolai,<br />
s-a întrunit în ºedinþa ordinarã,<br />
având înscrise pe ordinea de zi<br />
urmãtoarele proiecte de hotãrâri:<br />
1. Aprobarea proceselor<br />
verbale din data de 28.03.2013 ºi<br />
04.04.2013;<br />
2. Proiect de hotãrâre<br />
privind aprobarea decontãrii su -<br />
melor reprezentând drepturile de<br />
deplasare a personalului didactic<br />
din instituþiile de învãþãmânt preuniversitar<br />
din Oraºul <strong>Mizil</strong> pentru<br />
luna martie 2013;<br />
3. Proiect de hotãrâre<br />
privind efectuarea corecþiilor în<br />
baza localã de date ºi în Registrul<br />
Naþional de Evidenþã a Persoanelor<br />
cu privire la denumirea strãzii<br />
"George Ranetti";<br />
4. Proiect de hotãrâre<br />
privind avizul pentru folosirea drumurilor<br />
aflate pe teritoriul administrativ<br />
al Oraºului <strong>Mizil</strong> în vederea<br />
racordãrii parcului fotovoltaic din<br />
Comuna Baba - Ana la staþia electricã<br />
<strong>Mizil</strong>;<br />
5. Proiect de hotãrâre<br />
privind aprobarea vânzarii lo -<br />
cuinþei din Oraºul <strong>Mizil</strong>, str.<br />
Democraþiei, nr. 2, jud. Prahova,<br />
proprietate privatã a Oraºului<br />
<strong>Mizil</strong>, cãtre Ivan Florica din <strong>Mizil</strong>,<br />
str. Democraþiei, nr.2, conform<br />
contractului de închiriere nr.<br />
39/06.01.2010;<br />
6. Diverse.<br />
Dupã discutarea ºi avi -<br />
zarea proiectelor de hotãrâre,<br />
Consiliul Local a hotãrât adoptarea<br />
punctelor înscrise pe ordinea de zi<br />
fiind adoptate cu unanimitate de<br />
voturi cu excepþia proiectului de<br />
hotãrâre privind avizul pentru<br />
folosirea drumurilor aflate pe teritoriul<br />
administrativ al Oraºului<br />
<strong>Mizil</strong> în vederea racordãrii parcului<br />
fotovoltaic din Comuna Baba -<br />
Ana la staþia electricã <strong>Mizil</strong> acesta<br />
fiind amânat pentru o documentare<br />
mai aprofundatã ºi legalã privind<br />
instituirea unei taxe de traversare ºi<br />
proiectul de hotãrâre vânzãrii locu -<br />
inþei din Oraºul <strong>Mizil</strong>, str. Demo -<br />
craþiei, nr. 2, jud. Prahova, proprietate<br />
privatã a Oraºului <strong>Mizil</strong>,<br />
cãtre Ivan Florica din <strong>Mizil</strong>, str.<br />
Democraþiei, nr.2, conform con -<br />
trac tului de închiriere nr. 39/06.01. -<br />
2010 este respins cu 3 voturi "pentru"<br />
ºi 14 voturi "împotrivã".<br />
Pe data de 13 mai, în<br />
prezenþa conducerii Primãriei ºi<br />
a invitaþilor, 13 din membrii<br />
Con si li u lui Local <strong>Mizil</strong> s-au<br />
întrunit în ºedinþa extraordinarã,<br />
sub preºe dinþia de ºedinþa a domnului<br />
consilier Mãrgãrit Romeo,<br />
având înscris pe ordinea de zi<br />
urmãtorul proiect de hotãrâre:<br />
1. Proiectul de hotãrâre<br />
privind unele mãsuri în vederea<br />
organizãrii activitãþii în cadrul<br />
Spitalului Orãºenesc "Sfânta Fi -<br />
lofteia" <strong>Mizil</strong>;<br />
Dupã discutarea ºi avi -<br />
zarea proiectului de hotãrâre,<br />
Consiliul Local a hotãrât adoptarea<br />
proiectului de hotãrâre cu unani -<br />
mitate de voturi.<br />
Pe data de 16 mai, în<br />
prezenþa conducerii Primãriei ºi a<br />
invitaþilor, 11 din membrii Con si -<br />
liul Local <strong>Mizil</strong> s-au întrunit în ºedinþa<br />
de îndatã, sub preºedinþia de<br />
ºedinþã a domnului consilier Paºol<br />
Nicolai, având înscris pe ordinea de<br />
zi urmãtorul proiect de hotãrâre:<br />
1. Proiect de hotãrâre<br />
privind rectificarea bugetului local<br />
al Oraºului <strong>Mizil</strong> pe anul 2013;<br />
Dupã discutarea ºi avi -<br />
zarea proiectului de hotãrâre,<br />
Consiliul Local a hotãrât adoptarea<br />
proiectului de hotãrâre cu unani -<br />
mitate de voturi.<br />
COMUNICAT DE PRESĂ<br />
ORAŞUL<br />
MIZIL<br />
<strong>Mizil</strong>, 02.04.2013<br />
Oraºul <strong>Mizil</strong> - participant activ la activitãþile de reþea ale proiectului<br />
RE-GREEN<br />
În 7-8 mai 2013 a avut loc, în cadrul proiectului european RE-<br />
GREEN "REgional policies towards GREEN buildings" (Politici<br />
regionale pentru clãdiri ecologice), finanþat prin Programul INTER-<br />
REG IVC, întâlnirea de la Stockholm (Suedia).<br />
Organizatorul întâlnirii a fost Nordregio - Centrul Nordic pentru<br />
Dezvoltare Teritorialã (Suedia). La întâlnire au participat reprezentanþi<br />
ai urmãtorilor parteneri din proiect: Centrul de Inovare INTELI<br />
(Portugalia), Universitatea din Postdam (Germania), Municipalitatea<br />
din Dabrowa Gornicza (Polonia), Agenþia Regionalã pentru Energie<br />
Tartu (Estonia), "Building for the Future" (Marea Britanie), Agenþia<br />
Localã pentru Energie Spodnje Podravje (Slovenia), Oraºul <strong>Mizil</strong><br />
(România), Departamentul de Arhitecturã din cadrul Consiliului<br />
Orãºenesc din Dublin (Irlanda) ºi AGENEX - Agenþia Energeticã din<br />
Extremadura (Spania).<br />
Prima zi a întâlnirii a fost dedicatã vizitelor de studii organizate<br />
de Nordregio. Prima vizitã de studii s-a desfãºurat în cartierul<br />
Hagastaden, unul dintre cele mai mari ºi mai importante proiecte de<br />
dezvoltare urbanã. Pânã în 2025, aria din jurul gãrii Norra, pe graniþa<br />
dintre oraºele Stockholm ºi Solna, va fi dezvoltatã într-un cartier nou,<br />
cu multiple funcþiuni, combinând apartamente, spaþii de lucru, atracþii<br />
culturale, spaþii verzi, centre de cercetare de înalt nivel, precum ºi centrul<br />
de îngrijire medicalã înalt specializat New Karolinska.<br />
A doua vizitã de studii a fost realizatã în cartierul Järva, în<br />
care se desfãºoarã un proiect de dezvoltare sustenabilã din punct de<br />
vedere ecologic, social ºi economic. Integrând noi tehnologii, informaþii<br />
ºi educaþie, Järva va deveni un model de sustenabilitate, promovând<br />
responsabilitatea cu privire la mediu ºi eficienþa energeticã<br />
conservând, în acelaºi timp, valorile culturale ºi istorice unice din zonã.<br />
Obiectivul este de face Järva un model naþional ºi internaþional de<br />
reabilitare sustenabilã a ariilor care fac parte din Programul suedez al<br />
celor 1 milion de locuinþe sociale.<br />
Ultima vizitã de studii a fost efectuatã la Hammarby Sjöstad,<br />
un exemplu de dezvoltare urbanã sustenabilã, vizitat în fiecare an de<br />
peste 10.000 de factori de decizie ºi specialiºti în domeniu, fãcându-l<br />
unul din cele mai importante destinaþii ale Stockholmului. De la<br />
începutul construirii lui, Oraºul Stockholm a impus cerinþe de mediu<br />
ambiþioase pentru clãdirile din zonã, sistemele de mobilitate ºi instalaþiile<br />
tehnice pentru managementul deºeurilor ºi apei. Zona exemplificã,<br />
de asemenea, utilizarea, la nivel local, a multiplelor surse de<br />
energie regenerabilã, incluzând panourile fotovoltaice ºi o facilitate de<br />
producþie biogaz.<br />
Ziua de 8 mai a fost dedicatã conferinþei internaþionale cu<br />
tema "Reînnoirea oraºului: reabilitare ºi dezvoltarea proiectelor la<br />
cheie", desfãºuratã în cadrul proiectului RE-GREEN.<br />
Scopul activitãþilor de reþea desfãºurate în cadrul proiectului este acela<br />
de a identifica bune practici pe care partenerii le pot prelua în propriile<br />
planuri de implementare pentru eficienþã energeticã, cu impact asupra<br />
reducerii cheltuielor cu consumul de energie electricã ºi asigurarea unei<br />
dezvoltãri durabile a zonei oraºului.<br />
Informaþii suplimentare se pot obþine de la:<br />
Petronela Sturz - Coordonator proiect<br />
Adresa: Bd. Unirii, nr. 14, <strong>Mizil</strong>, judeþul Prahova<br />
Telefon/fax: 0244-250551;<br />
e-mail: primaria@primaria-mizil.ro<br />
CÂT DE VERDE ESTE ORAŞUL MIZIL<br />
Oraºul <strong>Mizil</strong> este partener<br />
în cadrul proiectului RE-GREEN,<br />
finanþat prin Programul INTER-<br />
REG IVC. Obiectivul proiectului<br />
este acela de îmbunãtãþire a politicilor<br />
locale de dezvoltare orientate<br />
spre promovarea oraºelor verzi în<br />
cadrul noii paradigme a "economiei<br />
verzi", acordându-se o atenþie deo -<br />
sebitã ecologizãrii sectorului construcþiilor<br />
prin creºterea eficienþei<br />
energetice ºi utilizarea energiilor<br />
regenerabile, subliniind importanþa<br />
acestui sector ca incubator de noi<br />
pieþe în domeniul energiei, tehno -<br />
logiilor, serviciilor ºi modelelor de<br />
afaceri.<br />
În prima etapã a proiectului<br />
oraºul <strong>Mizil</strong>, ca toþi ceilalþi<br />
parteneri implicaþi în proiect, a rea -<br />
lizat un studiu de auto-evaluare concentrat<br />
pe eficienþã energeticã ºi<br />
energii regenerabile, identificând<br />
resursele locale ºi oportunitãþi, precum<br />
ºi constrângerile locale ºi<br />
fragilitãþile, cu privire la urmãtoarele<br />
domenii: mobilitatea la nivel<br />
local ºi transportul public, utilizarea<br />
durabilã a terenurilor ºi disponibilitatea<br />
zonelor publice verzi, consumul<br />
de apã ºi gestionarea apei<br />
uzate, contribuþia la schimbãrile climatice,<br />
calitatea aerului ambiental<br />
local, condiþiile locale de producþie<br />
a energiei regenerabile ºi consumul<br />
acesteia, clãdiri, sisteme urbane<br />
verzi, ºi guvernare verde. Rezul -<br />
tatele studiului, sintetizate în conti -<br />
nuare, vor fi utilizate de elaborarea<br />
planului de implementare localã ce<br />
va fi realizat în cadrul proiectului.<br />
Resurse locale ºi oportunitãþi<br />
Oraºul <strong>Mizil</strong> este un oraº<br />
de mici dimensiuni, de aproximativ<br />
5 km 2 . De aceea, principala cale<br />
utilizatã de cãtre populaþie pentru a<br />
se deplasa în interiorul oraºului este<br />
mersul pe jos, dar municipalitatea<br />
intenþioneazã sã creeze, de asemenea,<br />
piste pentru biciclete în interiorul<br />
ºi în jurul oraºului, prin programul<br />
finanþat de Administraþia<br />
Fondului pentru Mediu. Dimensiu -<br />
nea redusã a oraºului face ca mij loa -<br />
cele de transport public sã fie necesare<br />
în special în cazul deplasãrii în<br />
oraºele ºi satele care îl înconjoarã.<br />
Traficul este redus, concentrat în<br />
special în jurul drumului european<br />
care traverseazã oraºul ºi în centrul<br />
oraºului în care se aflã principalele<br />
instituþii ºi companii. Municipa -<br />
litatea a reabilitat 70% din strãzi ºi<br />
noile proiecte de reabilitare sunt<br />
pregãtite în aºteptarea de oportunitãþi<br />
de finanþare din Fonduri Euro -<br />
pene prin Programul Opera þional<br />
Regional. Municipalitatea are, de<br />
asemenea, un program de întreþine re<br />
a strãzilor pentru ca acestea sã fie<br />
menþinute în bune condiþii.<br />
Oraºul are acces facil la<br />
calea feratã, la principala cale feratã<br />
care leagã douã regiuni din Româ -<br />
nia (Muntenia ºi Moldova). Oraºul<br />
este, astfel, legat de capitala Bucu -<br />
reºti ºi alte oraºe principale din<br />
România (Ploieºti, Buzãu, Braºov),<br />
creându-se posibilitatea de a se utiliza<br />
transportul feroviar în locul<br />
deplasãrilor cu maºina.<br />
Pentru a îmbunãtãþi mobi -<br />
li ta tea localã în oraº, Programul<br />
"Ra bla" reprezintã o oportunitate.<br />
A cest program, finanþat de guvern,<br />
oferã posibilitatea proprietarilor de<br />
automobile de a schimba o maºinã<br />
ve che, cu un voucher ce oferã un<br />
discount la achiziþia unui automobil<br />
nou.<br />
Oraºul <strong>Mizil</strong> are un Plan<br />
Urbanistic General, incluzând toate<br />
prevederile referitoare la dezvolta -<br />
rea urbanã. Însã planul trebuie actualizat,<br />
întrucât municipalitatea este<br />
interesatã de dezvoltarea sectorului<br />
economic.<br />
Planul este realizat în conformitate<br />
cu legislaþia românã, care<br />
stabileºte gradul de utilizare a tere -<br />
nurilor pentru construcþii, pãstrarea<br />
unui echilibru între spaþiile construite<br />
ºi alte spaþii (spaþii verzi, zone<br />
pentru alte utilitãþi, etc.). Oraºul nu<br />
are arii protejate, oferind posibilitatea<br />
de a utiliza terenul la maxim.<br />
Zonele verzi proiectate pentru accesul<br />
publicului reprezintã doar<br />
1,87% din suprafaþa totalã a oraºu -<br />
lui, dar ele sunt amenajate. Oraºul<br />
are nevoie de spaþii verzi pentru a<br />
echilibra spaþiile construite, iar o<br />
bunã oportunitate pentru crearea ºi<br />
amenajarea acestor spaþii este facilitatã<br />
de guvern prin "Programul pentru<br />
crearea ºi reabilitarea spaþiilor<br />
verzi". 73% dintre gospodãrii sunt<br />
locuinþe individuale, iar 27% sunt<br />
situate în blocuri de locuinþe, iar<br />
procentul de spaþii degradate este<br />
redus. Oraºul este bine acoperit de<br />
strãzi ºi reþele de utilitãþi.<br />
Aproximativ 90% din lo -<br />
cuinþe sunt conectate la sistemele de<br />
apã ºi canalizare. În vederea înde pli -<br />
nirii prevederilor directivelor euro -<br />
pene pentru apã ºi a ape uzate, care<br />
stabilesc calitatea apei ºi a apei<br />
uzate, oraºul <strong>Mizil</strong> a devenit beneficiar<br />
al Programului Operaþional<br />
Sec torial Mediu, finanþat din Fon -<br />
dul European pentru Dezvoltare<br />
Regionalã, pentru "Extinderea ºi<br />
modernizarea sistemelor de apã ºi<br />
apã uzatã ". O altã oportunitate de a<br />
îndeplini obligaþiile privind calitatea<br />
apei ºi a apelor uzate este datã de<br />
"Programul guvernamental pentru<br />
protecþia surselor de apã, sisteme<br />
integrate de alimentare cu apã, staþii<br />
de epurare, reþele de canalizare ºi<br />
instalaþii de ape uzate".<br />
Cu un consum anual de<br />
837 m3 pe cap de locuitor, oraºul<br />
<strong>Mizil</strong> are un consum mic de apã,<br />
comparativ cu consumul mediu la<br />
nivel mondial.<br />
Începând cu anul 2011,<br />
oraºul <strong>Mizil</strong> are o nouã ºi modernã<br />
facilitate pentru epurarea apelor<br />
uzate, finanþatã prin fonduri<br />
PHARE.<br />
În ceea ce priveºte contribuþia<br />
la schimbãrile climatice,<br />
emisiile de CO2 de 1,64 tone pe cap<br />
de locuitor, în conformitate cu<br />
inventarul de bazã pentru "Planul de<br />
acþiune privind energia durabilã"<br />
fãcut de municipalitate, sunt sub<br />
nivelul european, ca urmare a<br />
declinului din sectorul economic<br />
care face zona una curatã din punct<br />
de vedere al emisiilor. Oraºul <strong>Mizil</strong><br />
se integreazã în miºcarea europeanã<br />
pozitivã pentru controlul schimbãrilor<br />
climatice. Astfel, oraºul<br />
<strong>Mizil</strong> a semnat Convenþia Prima -<br />
rilor angajaþi în producþia localã<br />
durabilã de energie, asumându-ºi<br />
obligaþia de a reduce cu 24% emisiile<br />
de CO2 pânã în 2020 în raport cu<br />
anul 2008. Din acest motiv, municipalitatea<br />
a elaborat un Plan de<br />
Acþiune pentru Energie Durabilã,<br />
care a fost aprobat de Consiliul<br />
Local ºi Comisia Europeanã ºi care<br />
acum este în implementare.<br />
Oraºul <strong>Mizil</strong> are o bunã<br />
calitate a aerului, toþi indicatorii de<br />
calitate (particule PM10, SO2,<br />
ozon), fiind sub þinta UE, datoritã<br />
faptului cã industria localã este în<br />
declin ºi nu mai existã poluare, traficul<br />
este scãzut ºi concentrat mai ales<br />
în zona centralã, iar încãlzirea<br />
locuinþelor se face în general cu gaz.<br />
De aceea, oraºul reprezintã<br />
un mediu bun pentru plante. O<br />
oportunitate pentru îmbunãtãþirea<br />
calitãþii aerului la nivel local este<br />
reprezentatã de fondurile europene<br />
pentru reabilitarea siturilor poluate.<br />
(continuare în numãrul urmãtor)<br />
Petronela Sturz
Pagina 5 OAMENI... MAI MICI Nr. 102 / iunie 2013<br />
COPIII NIMÃNUI<br />
Henry Ward Beecher spunea:<br />
"Copiii sunt mâinile cu ajutorul<br />
cãrora atingem cerurile"<br />
Tot mai des auzim ºi<br />
vedem cazuri de copii lãsaþi pe<br />
stradã, în maternitãþi sau spitale<br />
de pediatrie, maltrataþi, folosiþi<br />
ca sursã de venit, duºi într-un<br />
centru de plasament sau lãsaþi<br />
în grija rudelor apropiate (bu -<br />
nici, fraþi, surori etc.).<br />
Abandonul devine tot<br />
mai frecvent, iar vârstele la care<br />
mamele sau rudele lor decid sã<br />
se despartã de copii capãtã proporþii<br />
îngrijorãtoare.<br />
Pe fondul sãrãciei, afla -<br />
te în cãutarea unui trai mai bun,<br />
mii de familii se destramã,<br />
alegând drumul strãinãtãþii pentru<br />
a munci ºi a câºtiga banii<br />
necesari unui trai decent, bani<br />
pe care în România nu-i pot<br />
obþine prin muncã. În acest context,<br />
cel mai mult au de suferit<br />
copiii, care, lipsiþi de afectivitatea<br />
mamelor sau de sprijinul<br />
ambilor pãrinþi, ajung la comportamente<br />
deviante, vicii compromiþãtoare<br />
pentru ei ºi, în<br />
cazuri extreme, chiar la "de -<br />
zertarea" din mediul familial ºi<br />
- implicit - educaþional.<br />
Conform mai multor<br />
date publice ale Direcþiilor<br />
Ştefania Hermenziu<br />
- un copil care şi-a<br />
învins destinul<br />
Are 14 ani, este în clasa<br />
a-VIII-a ºi "un exemplu de<br />
copil pentru ceilalti", dupã cum<br />
afirmã diriginta ei, doamna Pas -<br />
tramã Ecaterina, profesor la<br />
ªcoala Nr. 1 din <strong>Mizil</strong>. O fetiþã<br />
care, la numai patru ani a pierdut<br />
notiunea de dragoste pãrinteascã,<br />
dupã o tragedie petrecutã<br />
în familia ei.<br />
Crescutã de bunica<br />
maternã, la Bacãu, ªtefania a<br />
învãþat sã facã primii paºi<br />
hotãrâþi în viaþã de la cea care i-<br />
a devenit tutore.<br />
"A iubit-o ca pe<br />
ochii din cap",<br />
ne spunea o<br />
mãtuºã a fetei,<br />
despre bunica.<br />
Pânã la vârsta de<br />
10 ani (clasa a<br />
IV-a), ªtefania a<br />
mers la ºcoalã pe<br />
jos, doi km dus,<br />
doi întors, în fie -<br />
care zi, înso þitã<br />
de bunica. A fost<br />
un copil exemplar<br />
de la în -<br />
ceput. Din cla sa<br />
I-a a învã þat singurã<br />
tot ceea ce<br />
alþi copii învãþau de la pãrinþii<br />
lor.<br />
Din clasa a-V-a, ªtefania<br />
a intrat în grija mãtuºii<br />
materne, doamna Rodica B. din<br />
<strong>Mizil</strong>. Aceasta mai are doi<br />
copii, un bãiat de 24 de ani ºi o<br />
fatã de 17 ani. A fost crescutã<br />
cu dragoste, cu dãruire, pentru a<br />
nu simþi prea tare golul lãsat de<br />
pãrinþii ei. Lucrul care ne-a im -<br />
presionat pe noi, cei ce am aflat<br />
povestea tristã a fetiþei, este faptul<br />
cã ea s-a dovedit o adevãratã<br />
luptãtoare. Cu medii peste nouã<br />
la ºcoalã, cu un comportament<br />
exemplar, cu un suflet sensibil<br />
ºi iubitor de frumos, ªtefania nu<br />
i-a dezamãgit niciodatã pe cei<br />
ce au sprijinit-o ºi i-au fost a -<br />
proa pe. Dupã cum ne spunea<br />
doamna dirigintã, "ªtefania, fe -<br />
tiþa care a crescut fãrã mân gâ -<br />
ierea mamei, o fatã de nota 10<br />
este nu numai harnicã ºi<br />
serioasã, dar ºi deosebit de ta -<br />
lentatã: ea picteazã ºi a obþinut<br />
mai multe diplome la concursurile<br />
de picturã ºi literaturã".<br />
Rodica B., mãtuºa care<br />
i-a devenit o a doua mamã, ne-a<br />
mãrturisit cã a luat-o în îngrijire<br />
pentru a o ajuta sã-ºi facã un vi -<br />
i tor. Aici, ºcoala este mai a -<br />
proape, ºi cu toate cã i-a fost<br />
greu la început, sã se acomo -<br />
deze cu noii colegi ºi cu atmosfera<br />
oraºului, în cele din urmã s-<br />
a dovedit cã aceastã schimbare<br />
a fost favorabilã pentru ea.<br />
"Sunt mulþumitã cã am reuºit sã<br />
fac ceva pentru fata surorii mele<br />
ºi am avut tot timpul încredere<br />
în Dumnezeu, ºi am crezut cã<br />
drumul ei în viaþã, chiar dacã nu<br />
va fi unul uºor, va fi unul sigur"<br />
ne-a mai spus "mama" ªte faniei.<br />
Legãtura fetei cu tatãl<br />
s-a rupt în urmã cu 10 ani, de<br />
atunci nu l-a mai vãzut. Astfel<br />
încât rãmâne în grija mãtuºii<br />
pânã la împlinirea vârstei de 18<br />
ani, dupã care va decide singurã<br />
ce vrea sã facã mai departe.<br />
Oricum, sprijinul familiei actu -<br />
ale va fi, întotdeauna, unul<br />
necondiþionat.<br />
ªi ªtefania ºtie asta:<br />
"Ei sunt pãrinþii mei, ei m-au<br />
crescut ºi le mulþumesc pentru<br />
asta. Îi iubesc foarte mult, iar pe<br />
bunica o iubesc la fel de mult!",<br />
ne-a declarat la final, ªtefania.<br />
Generale de Asistenþã Socialã ºi<br />
Protecþia Copilului, în Româ -<br />
nia, cauza principalã a acestui<br />
fenomen este sãrãcia.<br />
În oraºul nostru, conform<br />
datelor Serviciul de<br />
Asistenþã Socialã, din situaþia<br />
primitã de la D.G.A.S.P.C.<br />
Prahova, s-a dispus o mãsurã de<br />
protecþie pentru un numãr de<br />
aproximativ 57 de copii. Mai<br />
sunt însã cazuri în care, faþã de<br />
unii copii, s-a impus o mãsurã<br />
de protecþie în regim de urgenþã<br />
(copii a cãror situaþie nu s-a<br />
finalizat, ei aflându-se într-un<br />
centru de primire în regim de<br />
urgenþã sau la un asistent<br />
maternal profesionist, în funcþie<br />
de caz, de vârsta copiilor, de<br />
Despre tradiþii ºi despre<br />
ce se întâmplã în "inima" satului<br />
român, acolo de unde ne tragem<br />
seva, s-au scris multe de-a lungul<br />
timpului.<br />
Se spune cã tradiþiile ºi<br />
obiceiurile unei culturi sunt cele<br />
care ne fac sã ne pãstrãm identitatea.<br />
Ele se transmit din generaþie<br />
în generaþie, fãrã a fi învãþate la<br />
ºcoalã sau scrise în vreo carte.<br />
România ºi-a pierdut, de-a lungul<br />
anilor, multe din tradiþiile sale, iar<br />
altele au fost deturnate de la<br />
menirea lor, devenind prilejuri de<br />
distracþie ºi... doar atât. Sunt preluate,<br />
în schimb, multe "obiceiuri"<br />
europene sau americane<br />
(vezi Sfântul Valentin), care nu au<br />
nici o legãturã cu zestrea nostrã<br />
spiritualã, fãcându-ne sã uitãm cã<br />
suntem români, nu italieni, spa -<br />
nioli, americani etc. Pânã ºi<br />
numele pe care le dãm copiilor,<br />
din ultimile generaþii, sunt preluate<br />
de la strãini. Într-o dupã-amiazã,<br />
stând pe o bancã în parc, o<br />
mulþime de copii zburdau ºi se<br />
bucurau de frumosul cer albastru<br />
ºi razele de soare le strãpungeau<br />
privirile. Deodatã aud: "Ianis,<br />
vino la mama!" sau, "Antonio, ai<br />
grijã!". Sunt doar o mostrã a<br />
schimbãrilor radicale ce s-a produs<br />
în mintea noastrã. Imediat m-<br />
am gândit cã ar fi interesant de<br />
dezbãtut ºi aceastã noutate. Am<br />
mers ºi am stat de vorbã cu<br />
mamele acestor copii frumoºi ºi<br />
numãrul lor<br />
etc.)<br />
"Un<br />
co pil abandonat<br />
de cãtre<br />
pãrinþi va re -<br />
simþi toatã<br />
via þa, într-un<br />
fel sau altul,<br />
efec tele acestei<br />
tra ume<br />
emoþio na le.<br />
Situaþia de -<br />
vine cu atât<br />
mai gravã cu<br />
cât co piii înainteazã în vârstã ºi<br />
cresc într-un centru de plasament,<br />
fãrã a cunoaºte dragostea<br />
pã rinþilor ºi cãldura unui cã -<br />
min." - ne-a precizat repre ze n -<br />
le-am întrebat de unde ideea de a<br />
le pune aceste nume. Mi-au<br />
rãspuns, fãrã a sta pe gânduri prea<br />
mult: "Ne-au plãcut niºte perso -<br />
naje dintr-un film, iar numele<br />
sunã chiar frumos!" Cred cã nici<br />
nu poþi contraargumenta un<br />
rãspuns mai sincer de atât.<br />
Românii au întors spa -<br />
tele tradiþiei ºi au început sã uite<br />
numele româneºti cu care au fost<br />
botezaþi, la "modã" fiind nume ce<br />
se adaugã, precum nuca în perete,<br />
patronimului: Ianis, Estera, Pa -<br />
tricia, Fabian, Sebastian, Justin,<br />
Mario, Rebeca, Alessia, Elisa,<br />
Sara, Eric... ºi lista ar putea continua.<br />
Numele tradiþionale ce<br />
se foloseau des în anii `20 - `50:<br />
Maria, Alecsandru, Gheorghe,<br />
Neculai, Mihail, Marioara, Fãnel,<br />
Marcel, Elisabeta, Lucreþia, Mar -<br />
gareta, Filofteia, Trandafira, Du -<br />
mitra, Dumitru, Vasile, Petru,<br />
Simion, Pavel, Ioan, Luca, sunt<br />
doar câteva exemple de nume ce<br />
se foloseau în acea perioadã ºi cu<br />
care România se deosebea de<br />
toate celelalte þãri. Acum totul<br />
este "la comun": nume, mâncare,<br />
sãrbãtori, obiceiuri... sau aproape<br />
totul. Numai capitalul este diferit.<br />
Ionela Duþu, funcþionar la Starea<br />
Civilã, Primãria <strong>Mizil</strong>, ne-a mãrturisit<br />
cã "numele strãine care se<br />
pun acum copiilor se datoreazã<br />
mai ales intrãrii României în<br />
Uniunea Europeanã. Astfel, ro<br />
tantul S.P.A.S <strong>Mizil</strong>, Emilia<br />
Ionescu. Tot dumneaei a reiterat<br />
informaþia refe ritoare la "Te -<br />
lefonul copilului" - 0244983 -<br />
un numãr la care pot fi sezizate<br />
cazuri de abuz, neglijenþã etc.<br />
Încă un pas făcut în pierderea identităţii<br />
De la cititori...<br />
mânii ajunºi acolo, preiau<br />
cu uºurinþã obiceiurile ºi tradiþiile<br />
lor. Mulþi copii se nasc în strãinãtate<br />
ºi automat li se dau nume utilizate<br />
în þara unde s-au nãscut.<br />
Totul se adapteazã foarte repede<br />
schimbãrilor sociale care intervin.<br />
Aºa se întâmplã ºi cu<br />
numele. Desigur, ofiþerul de stare<br />
civilã nu trebuie sã ia în conside -<br />
rare prenume indecente, ridicole<br />
ºi altele care pot afecta bunele<br />
moravuri ori interesele copilului.<br />
E drept cã nu sunt uitate de tot<br />
nume tipic româneºti, dar sunt<br />
mai rar folosite. Potrivit statisticilor,<br />
în 2012 cele mai des<br />
prenume date nou-nãscuþilor din<br />
zona <strong>Mizil</strong>ului au fost: Andrei,<br />
George, Bianca, Diana, Mãdãlin,<br />
Ionuþ, Daria, Gabriel, ªtefan,<br />
Darius, Andreea, Dãnuþ, Maria,<br />
Elena, Petru, Teodora, Natalia,<br />
Anastasia, Costin, Leonard,<br />
Valentin(a), Marta....<br />
Numele se pun ºi în<br />
funcþie de religie. Alte religii<br />
folosesc cel mai des nume bi -<br />
blice, de exemplu." -a încheiat<br />
interlocutoarea noastrã.<br />
Subsemnata Gore Georgeta, în vârstã de 64 de ani ºi fiica mea Trandafir Karla, din <strong>Mizil</strong>, str. Teilor,<br />
vã felicitãm pentru tot efortul depus de a transmite în direct Slujba din noaptea de Înviere.<br />
De asemenea vã mulþumim cã vã gândiþi la cei vârstnici, care nu pot ajunge la bisericã. Am ascultat<br />
cu interes ºi bucurie ºi vocea caldã a persoanei care a comentat.<br />
Vã mulþumim cã sunteþi alãturi de noi, cetãþenii oraºului ºi ne mândrim cã sunteþi primarul nostru!<br />
Cu respect, Gore G.<br />
Locuri de muncă vacante pentru mizileni<br />
S.C. ERYN MODAMAX S.R.L.,<br />
an gajeazã muncitor necalificat în in -<br />
dustria confecþiilor (pentru maº i na<br />
de cusut) <strong>Mizil</strong>, str. Tohani, nr. 36,<br />
tel: 0244.253411, vechime 2 ani,<br />
studii medii, perioadã determinatã.<br />
S.C. PLOLAR PROD S.R.L.,<br />
angajeazã muncitor necalificat în<br />
industria textilelor (maºinist), Mi -<br />
zil, str. M. Bravu, nr.63, tel/fax:<br />
0244.253259, office@plolar.ro,<br />
ve chime în domeniu min 1 an, ti -<br />
chete de masã, prime lunare, pe ri -<br />
oadã nedeterminatã, cunoºtinþe la<br />
ma ºina de cusut.<br />
S.C. PLOLAR PROD S.R.L.,<br />
Paginã realizatã de Cristina COLÞ<br />
8 mai, 2013<br />
ªi noi vã mulþumim, atât pentru scrisoare, cât ºi pentru cã sunteþi alãturi de noi, ºi vã dorim cât mai<br />
multe evenimente de o asemenea încãrcãturã emoþionalã!<br />
angajeazã muncitor necalificat în<br />
industria textilelor (cãlcãtor), Mi -<br />
zil, str. M. Bravu, nr.63, tel/fax:<br />
0244.253259, office@plolar.ro,<br />
ve chime în domeniu min 1 an, ti -<br />
che te de masã, prime lunare, pe -<br />
rioadã nedeterminatã, cunoºtinþe la<br />
maºina de cusut.
Nr. 102 / iunie 2013<br />
EUROPE DIRECT MIZIL<br />
Pagina 6<br />
Festivalul Concurs Interjudeţean<br />
(ediţia a VI-a)<br />
Sub egida zilei de 9 Mai<br />
- Ziua Europei la Centrul Cul -<br />
tural "Adrian Pãunescu" s-a desfãºurat<br />
ediþia a VI-a a Fes -<br />
tivalului "Hai cu noi prin<br />
Europa", organizat de Centrul de<br />
Informare Europe Direct <strong>Mizil</strong><br />
în parteneriat cu Primãria <strong>Mizil</strong><br />
ºi ªcoala Gimnazialã "Sf.<br />
Maria". Alãturi de grupurile ºi<br />
ansamblurile ºcolilor mizilene au<br />
fost invitate sã participe la acest<br />
eveniment ºi asamblurile artistice<br />
ale ºcolilor gimnaziale din<br />
comu nele Glodeanu Siliºtea<br />
(Jud. Bu zãu), Baba Ana, Condu -<br />
ratu, Cire ºanu, Gura Vadului ºi<br />
Cãlugãreni.<br />
Concursul a fost structurat<br />
pe 5 secþiuni: dans, interpretare<br />
vocalã, teatru, eseuri ºi<br />
desen, pe lângã acestea juriul a<br />
mai oferit ºi premii pentru cele<br />
mai frumoase costumaþii, originalitate,<br />
popularitate, cea mai<br />
bunã interpretare ºi premiul special<br />
al juriului.<br />
Iatã cãºtigãtorii:<br />
Secþiunea DANS:<br />
Premiul I - Trupa Flori de<br />
Bãrãgan, Trupa Cabaret, Lazãr<br />
Ana<br />
Premiul II - Trupa Orhideea,<br />
Trupa Taj Mahal, Trupa<br />
Curcubeu, Trupa Miraj<br />
Premiul III - Trupa No Name,<br />
Bianca Constantin, Roxy - Deya<br />
Secþiunea Interpretare Vocalã:<br />
Premiul I - Trupa Pussy Cat,<br />
Trupa Floricica, Trupa Cocorico,<br />
Moise Diana, Stan Matian<br />
Valentin, Savu Denisa Elena<br />
Premiul II - Trupa Little<br />
Butterflies, Trupa Funny Chil -<br />
dren, Trupa Gavroche, Cho -<br />
pârtac Alexandra, Stoican Minodora,<br />
Can stantinescu Larisa<br />
Premiul III - Trupa Les<br />
Papillons, Paºol Gabriela, Si -<br />
mion Alexandra Elena, Lupu<br />
Mihai ºi Stanciu Loredana<br />
Secþiunea Teatru:<br />
Premiul I - Trupa Trenuleþul<br />
Europei, Trupa Cireºarii<br />
Premiul II - Trupa Micii Muº -<br />
che tari, Trupa Micii Actori,<br />
Trupa Nun taºi, Trupa Ludic,<br />
Arsenie Ro bert<br />
Premiul III - Trupa ªcolarii,<br />
Trupa Les Comedians<br />
Secþiunea Eseuri:<br />
CLASA a V-a:<br />
Premiul I - Cordoºi Rafaela,<br />
Vrânceanu Elena, Tudose<br />
Nicoleta<br />
Premiul II - Rãducanu Denisa,<br />
Ciurea Daniel<br />
Premiul III - Sora Andreea,<br />
Marin Teodora<br />
Menþiune - Lambã Bianca,<br />
Ristoiu Rareº<br />
CLASA a VI-a:<br />
Premiul I - Drãgoþel Cosmin,<br />
Leescu Petricã<br />
Premiul II - Paraschivoiu<br />
Teodora, Ion Andreea<br />
Premiul III - Ilioiu Iuliana,<br />
Mihalcea George, Hoza ªtefan<br />
Menþiune - Frusinoiu Alexandra<br />
CLASA a VII-a:<br />
Premiul I - Niþã George<br />
Premiul III - Vasilescu Ioana<br />
Carmen<br />
Menþiune - Petre Ioana<br />
CLASA a VIII-a:<br />
Premiul I - Chiriþã Bianca,<br />
Mitrea ªtefana<br />
Premiul II - Meriºor Alexandra,<br />
Ristoiu Ruxandra<br />
Premiul III - Cãruþaºu Adelina<br />
Menþiune - Dinu Paula, Creþu<br />
Mihaela<br />
Secþiunea (E.D.) Desen:<br />
Clasa I:<br />
Premiul I - Rãducan Alexandru,<br />
Dobre Diana - Maria, Nãstase<br />
ªtefania Isabela, Niþã Flavius,<br />
Creþu Iustin Georgian, Bucur<br />
Cãtãlina, Cotocea Alexia,<br />
Drãguº Diana, Neca Codruþa,<br />
Bute Diana, Popa Rãzvan, Petcu<br />
Anastasia<br />
Premiul II - Olteanu Andrei,<br />
Necula ªtefania Diana, Popescu<br />
Andreea, Avram Casandra,<br />
Cojanu Mirela, Bãrbuceanu<br />
Andrei, Ionescu Vlad, Pîsu<br />
Bianca, Tudor Ilinca, Preda Vlad<br />
Premiul III - Coman Daniela,<br />
Budalã Anca, Afanase<br />
Alexandra, Dumitrescu Andrei,<br />
Manolache Mihai, Checiu<br />
Amanda, Chiriþã<br />
Maria Larisa<br />
Menþiune -<br />
Invancea ªtefan,<br />
Maftei Bianca<br />
Clasa a II-a:<br />
Premiul I -<br />
Papainog Robert<br />
Valentina, Chivu<br />
Gabriel, Dumitru<br />
Cosmina Iuliana,<br />
Cobzaru Diana,<br />
Simion Raluca,<br />
Cazacu Raul Iulian,<br />
Constantin Ionuþ,<br />
Zaharia Andreea,<br />
Ristea Andreea<br />
Valentina, Carbarãu<br />
Radu Adrian, Bãlan Bianca<br />
Premiul II - Zaharia Theodor,<br />
Mocanu Beatrice, Ghinea Adina,<br />
Rãducan Ana Maria, Comârdici<br />
Alexandru Gabriel, Negoiþã Da -<br />
nie la, Cãlugãreanu Gabriel,<br />
Paulicã Alexandra, Manole Fa -<br />
bian, Blãgoi Elena Daniela,<br />
Sîmpetru Bianca<br />
Premiul III - Rotaru Emanuela,<br />
Petre Irina, Burlacu Anamaria,<br />
Cîrjan Mihai Alexandru, Toma<br />
Bianca<br />
Menþiune - ªerban Maria Valen -<br />
tina, Barbu Claudia, Mîndreanu<br />
Rãzvan, Dobrescu Andrei<br />
Clasa a III-a:<br />
Premiul I - Jalbã Maria, Cazacu<br />
Roxana, Tomescu Gabriela,<br />
Albu Eduard, Negreanu Teo -<br />
dora, Tulin Diana, Þãruº Anca,<br />
Cãsuþã Ru xandra, Diniþã Bianca,<br />
Ciopârtac Alexandra, Mãrã ci -<br />
neanu Andra<br />
Premiul II - Teleru Elena, Marcu<br />
Giulia, Stãnica Teodora, Toboc<br />
Ingrid, Dinulescu Adina, Du -<br />
mitru Florina, Mãrãcineanu<br />
Adina<br />
Premiul III - Lica Elena,<br />
Antonoiu Alexandra, Ivancea<br />
Mihail Con stantin, Lupu Dan<br />
Mihai, Zet Andrei Mircea<br />
Menþiune - Jipa Alexandra<br />
Mãlina, Mihãilã Sara, Pãsãroiu<br />
Teodora, Arsenie Robert,<br />
Kissinger Bogdan<br />
Clasa a IV-a:<br />
Premiul I - Vînãtoru Mãdãlina,<br />
Anghel Vlad, Negoiþã Andra<br />
Miru na, Avramescu Teodora<br />
Raluca, Hriºcã Antonia Lucreþia,<br />
Vãnescu Ana-Maria, Vasile Dra -<br />
gomir Maria, Dinu Teodora<br />
Premiul II - Ghiþã Cãtãlina<br />
Andreea, Vasilicã Radu, Blãgoi<br />
Aurelian, Grigore Florin Daniel,<br />
Ion Marusia, Papuc Nicolle<br />
Premiul III - Coman Denis,<br />
Divoiu Denis, Vrînceanu Irina,<br />
Avramescu Ioana Isabela, Lazãr<br />
Mihai, Stan Sebastian, Popa<br />
Andra, Toader Maria, Ragea<br />
Francesca<br />
Grupa Mare - Grupa<br />
Pregãtitoare:<br />
Premiul I - Pandelea Alexia,<br />
Pan tazi Antonio, Tãnase Rareº,<br />
David Daria, Dinco Elena, Turcu<br />
Amalia, Robaniuc Selena, Ne -<br />
grea Cãtãlin An drian, Nati<br />
Bianca, Cristian Denisa<br />
Premiul II - Bãnicã Alexandru,<br />
Zamfir Maria, Marfiuc Maria,<br />
Pop ciuc Mara, Mintar Roberta<br />
Alexan dra, Ungureanu Erik,<br />
Ciocan Lari ssa<br />
Premiul III - Traºcã Daria,<br />
Hogra Mario, Mihu Mihai<br />
Gabriel, Ne grea Ana, Bãeºu<br />
Alexandra, Enescu Elisa Maria,<br />
Angheluº Ilinca<br />
Menþiune - Rada Raluca, Iacob<br />
Andrei<br />
Grupa Micã - Grupa Mijlocie:<br />
Premiul I - Descãlescu Nicuºor,<br />
Necula Lucian, Stan Andreea<br />
Denisa, Ignat Mirian, ªtefãnescu<br />
Alexandra, Bendea Teodora,<br />
Persic Ariana, Floroiu Greta<br />
Maria<br />
Premiul II - Rãguºitu Sofia,<br />
Motan Constantin, Codrean<br />
Simona, Mun teanu Carolina,<br />
Sãndulescu Elena Sorana,<br />
Avram ªtefan, Gicã Ionuþ<br />
Premiul III - Platon Alexandra<br />
An dreea, Dan Elena, Crãciun<br />
Da ria, Ciocan Ruth, Huþu Elena,<br />
Stahi Raul<br />
Clasa a V-a:<br />
Premiul I - Covaci Denisa<br />
Premiul III - Ene Adina ªtefania,<br />
Lambã Bianca, Nãstase Marius<br />
Nicolae, Ene Andreea, Drãgan<br />
Sebastian, Maria Bianca ªtefania,<br />
Nãstase Viorel, Sora An -<br />
dreea<br />
Clasa a VI-a:<br />
Menþiune - Oprea Ana Maria,<br />
Stãnicã Adelina Elena, Albu<br />
Ioana Florina, Paraschivoiu<br />
Teodora, Pârvu Cãtãlina Geor -<br />
giana, Cârciu maru Sergiu, Jecu<br />
Elena Rebeca<br />
Clasa a VII-a:<br />
Menþiune - Eftenoiu Vlãduþ<br />
Constantin, Oncicã Cristina<br />
Alexandra, Stana ªtefania Co -<br />
rina, Rusu Mãdãlina, Grosu<br />
Iuliana Andreea, Lupu Mihaela<br />
Clasa a VIII-a:<br />
Menþiune - Pârvu Ionuþ<br />
Alexandru, Creþu Mihaela Ale -<br />
xandra<br />
Premiile Juriului:<br />
Premii pentru costume: Trupa<br />
Flori de Bãrãgan, Trupa Cur cu -<br />
beul, Trupa Trenuleþul Europei,<br />
Trupa Cireºarii, Trupa Taj Ma -<br />
hal, Trupa Micii Actori<br />
Premii pentru originalitate:<br />
Trupa Cireºarii, Trupa Curcu -<br />
beu, Lazãr Ana<br />
Premii pentru interpretare: Trupa<br />
Flori de Bãrãgan, Moise Diana,<br />
Stan Madian-Valentin<br />
Premii pentru popularitate:<br />
Trupa Taj Mahal, Trupa Pussy<br />
Cat, Trupa Trenuleþul Europei,<br />
Trupa Cireºarii<br />
Premiile speciale oferite de<br />
juriu: Trupa Trenuleþul Europei,<br />
Trupa Flori de Bãrãgan, Trupa<br />
Ludic, Moise Diana.
Pagina 7 Nr. 102 / iunie 2013<br />
Întâlnire de Conştiinţă<br />
Într-o perioadã în care<br />
învãþãmântul este arãtat cu degetul<br />
pentru cã nu încurajeazã tinerii, în<br />
special în ce priveºte cultura, care<br />
ar trebuie sã-i ghideze în viaþã, în<br />
<strong>Mizil</strong>, o micã "republicã a cultu -<br />
rii", cum a fost numit oeraºul nostru<br />
de marile personalitãþi, atât din<br />
þarã cât din strãinãtate, în urma<br />
diverselor întâlniri în care ne-au<br />
fost oaspeþi, dorinþa tinerilor de a<br />
se implica în activitãþi culturale,<br />
este o realitate de necontestat, un<br />
motiv în plus de mândrie pentru<br />
oraº, dar ºi un instrument de educare.<br />
Joi, 16 mai a.c., a fost o zi<br />
plinã de evenimente educaþionale<br />
ºi culturale pentru elevii Liceului<br />
"Grigore Tocilescu", în prim plan<br />
figurând întâlnirea cu pãrintele<br />
Jonathan Allen Hemmings, din<br />
Anglia; o veritabilã "Întâlnire de<br />
Conºtiinþã", tinerii având de în -<br />
vãþat de la distinsul oaspete, care<br />
este rolul bisericii ºi descifrarea<br />
legãturilor individului cu Dum -<br />
nezeu. Întâlnirea a fost posibilã<br />
datoritã Ligii Tinerilor Creºtini<br />
Ortodocºi din <strong>Mizil</strong>, care l-au invitat<br />
pe Pãrintele Jonathan Allen<br />
Hemmings, prilej cu care acesta<br />
ºi-a lansat ºi cartea "Izvoare în<br />
deºert".<br />
Peste 100 de persoane au<br />
asistat la eveniment, printre acestea<br />
aflându-se: pãrintele Bogdan<br />
Georgescu ºi pãrintele Cleopa de<br />
la Jercãlãi, domnul profesor Victor<br />
Minea (directorul liceului) împreunã<br />
cu alþi colegi-profesori ºi<br />
bineînþeles, elevi.<br />
Pãrintele Jonathan Allen<br />
Hemmings s-a nãscut la Wol ve -<br />
rhampton, Anglia, Regatul Unit al<br />
Marii Britanii. Este absolvent al<br />
studiilor de lingvisticã biblicã la<br />
Universitatea Sheffield (1974), cu<br />
specializare în limbile ebraicã,<br />
greacã ºi ugariticã, studii de specializare<br />
postuniversitarã în educaþie<br />
religioasã, St. Martin's<br />
College, Lancaster (în prezent<br />
University of Cumbria - 1975),<br />
studii postuniversitare la Oxford<br />
University (1982), coordonatorul<br />
catedrelor de studii religioase de la<br />
King's Grammar School Ottery St.<br />
Mary, Devon (1975 - 1978), St.<br />
Peter's Collegiate School, Wolver -<br />
hampton (1979-82 / 83-84 unde a<br />
fost ºi capelan asistent), Lancaster<br />
Royal Grammar School, Lan cas -<br />
ter 1988 - 2011 (de unde a ºi ieºit<br />
la pensie în 2011).<br />
Din cartea sa aflãm cã s-a<br />
convertit la Ortodoxie ca urmare a<br />
întâlnirii mai multor persoane<br />
ortodoxe de-a lungul unui numãr<br />
de ani. Ocrotirea Sfântului Duh<br />
l-a fãcut sã se simtã în lumea<br />
Ortodoxiei ca acasã, spune domnia<br />
sa.<br />
Întâlnirea pãrintelui cu<br />
mizilenii a fost o adevãratã provocare,<br />
mulþi tineri intrând în dialog<br />
cu înaltul prelat, pentru a-ºi lãmuri<br />
o serie de întrebãri, nu neapãrat<br />
dogmatice ci mai curând, þinând<br />
de viaþa de zi cu zi, despre rolul<br />
credinþei în atât de agitata lume<br />
contemporanã.<br />
Învãþãmintele pãrintelui<br />
Jonathan despre acest subiect,<br />
despre importanþa comunicãrii,<br />
prin noi înºine, cu Dumnezeu, ºi<br />
totodatã, îndemnurile sale pentru<br />
tineri, de a nu uita "de unde am<br />
plecat", i-a fãcut pe elevii aflaþi în<br />
salã sã rãmânã neclintiþi timp de<br />
aproape douã ore, cât a durat întâlnirea.<br />
Atmosfera a fost una cu<br />
adevãrat spiritualã: "Prin natura<br />
condiþiei noastre umane, suntem<br />
dependenþi de Dumnezeu ºi interdependeþi<br />
unii de alþii" -spunea<br />
Pãrintele Jonathan.<br />
În încheiere pãrintele a<br />
amintit de un citat al Sfântului<br />
Pãrinte Serafim Rose, american,<br />
GRUPAJ INFORMAŢIONAL<br />
EUROPE DIRECT MIZIL<br />
În data<br />
de 10 mai, re -<br />
prezentanþii Cen -<br />
trului de In for -<br />
mare Europe Di -<br />
rect <strong>Mizil</strong> s-au<br />
deplasat la ªcoala<br />
Gimnazialã Baba<br />
Ana, unde au des -<br />
fãºurat douã acti -<br />
vitãþi cu prilejul zilei de 9 Mai - Ziua Europei. Cea dintâi<br />
activitate a cuprins prezen tarea unor filmuleþe despre importanþa<br />
zilei de 9 mai, elevilor din clasele I-IV. Aceºtia au aflat<br />
totodatã ce activitãþi desfãºoarã Uniu nea Europeanã, rolul ei<br />
privind participarea ºi accesul lor la viaþa economicã ºi<br />
socialã în Uniunea Euro peanã. A doua activitate a avut loc cu<br />
elevii claselor V-VIII, cãrora le-a fost prezentatã Tripla<br />
Semnifi caþie a Zilei de 9 Mai, informaþii<br />
despre Uniunea Europeanã ºi despre<br />
centrele de informare Europe Direct.<br />
Ac tivitatea a fost foarte bine primitã<br />
de cãtre elevi, acestia rãspunzând<br />
cu entuziasm la întrebãrile legate de<br />
Uniunea Europeanã.<br />
(cu Părintele Jonathan Allen Hemmings, Anglia)<br />
convertit la ortodoxie: "Voi cei<br />
din rãsãrit, aveti cunoºtinþã ºi rãbdare,<br />
dar voi cei convertiþi la ordodoxie<br />
aveþi râvnã." " Biserica are<br />
nevoie de amândouã - a completat<br />
pãrintele Jonathan - eu mã rog<br />
pentru rãbdare" .<br />
Întrebat, de ce a ales, pentru<br />
a-ºi prezenta cartea, tocmai...<br />
<strong>Mizil</strong>ul, distinsul oaspete a explicat<br />
cã a fost încântat sã rãspundã<br />
invitaþiei fratelui sãu spiritual,<br />
pãrintele Bogdan Geor gescu, iar<br />
plãcerea a fost ºi mai mare când a<br />
aflat cã va vorbi în faþa unor tineri,<br />
despre care sperã cã vor învãþa<br />
mai multe despre iubirea de<br />
Dumnezeu, despre cum lucreazã<br />
El prin alþi oameni, prin minþile lor<br />
pentru a-i aduce aproape de EL.<br />
Întrebãrile au continuat<br />
duminicã, 19 mai, la biserica cu<br />
hramul "Sfânta Filofteia” ºi<br />
“Sfântul Dimi -<br />
trie cel Nou"<br />
din Mi zil, bisericã<br />
ce s-a<br />
dovedit neîncãpãtoare<br />
pentru<br />
mulþimea<br />
de oa meni ce a<br />
venit sã asiste<br />
la sluj ba de ve -<br />
cernie, þinutã<br />
de un sobor de<br />
preoþi, de data<br />
aceasta printre invitaþi numãrându-se<br />
ºi pãrintele Mihail Milea din<br />
Buzãu. Dupã sfânta sluj bã, pãrintele<br />
Jonathan a þinut un "cuvânt de<br />
folos tuturor". A vorbit despre<br />
con vertirea lui la ortodoxie, despre<br />
diferite proble me legate de bise -<br />
ricã, ispitele lumii moderne etc.<br />
La terminarea slujbei,<br />
curtea bisericii s-a transformat<br />
într-un mic lãcaº de confesiuni.<br />
Foarte mulþi tineri au intrat în dialog<br />
direct, în limba englezã, cu<br />
preotul Jonathan, pe diferite teme,<br />
pro bleme cu care se confruntã ºi<br />
lucruri pe care încã nu le înþeleg în<br />
ceea ce priveºte biserica<br />
Iatã câteva pãreri a unor<br />
elevi din clasa de filologie, a-X-a<br />
C (diriginte, profesor Bãdicioiu<br />
Laurenþiu):<br />
Tot<br />
cu ocazia zilei<br />
de 9 Mai -<br />
Ziua Euro pei,<br />
sãrbãtoarea<br />
anualã a pãcii<br />
ºi unitãþii în Europa, Cen trul de Infor mare Europe Direct<br />
<strong>Mizil</strong> s-a bucurat de vizita clasei a-VII-a B de la ªcoala<br />
Gimna zialã Nr. 1 - <strong>Mizil</strong>, îndrumaþi de profesorul de<br />
istorie Virgil Coman. În ca drul acestei activitãþi elevilor<br />
le-au fost prezentate informa þii despre cum a luat naº tere<br />
Uniunea Europeanã, simbolurile care au fost adoptate<br />
de-a lungul anilor de aceasta ºi importanþa pe care o are<br />
un centru de informare prin activitãþile pe care le desfã -<br />
ºoarã. Elevii au fost foarte multumiþi de informaþiile noi<br />
pe care le-au pri -<br />
mit ºi ºi-au ex pri -<br />
mat dorinþa ca a -<br />
ceste activitãþi sã<br />
fie reluate. Aceastã<br />
activitate a fost<br />
desfã ºuratã în colaborare<br />
cu Biblioteca<br />
oraºului <strong>Mizil</strong>.<br />
ªTEFÃNESCU<br />
ALEXANDRA:<br />
"Nu m-aº fi gândit<br />
niciodatã cã<br />
un om atât de<br />
îndepãrtat de mi -<br />
ne îmi poate da<br />
cea mai importantã<br />
lecþie de<br />
viaþã: SÃ NU<br />
UIT NICIODA-<br />
TÃ DE UNDE AM PLECAT! În<br />
ochii ºi în spusele pãrintelui<br />
Jonathan am vãzut ºi am regãsit<br />
dragostea pentru ceea ce sunt ºi<br />
pentru ceea ce Divinitatea a vrut sã<br />
fim: "oameni ai destinului". Chiar<br />
dacã la început am ezitat, pe parcursul<br />
discursului am observat<br />
emoþiile, mimica, ºi faptul cã de<br />
fiecare datã când dorea sã mai<br />
adauge încã ceva la cele spuse, se<br />
ridica în picioare, având un respect<br />
deosebit pentru noi toþi. Cred cã<br />
vorbele pãrintelui Jonathan vor<br />
stârni reacþii diverse chiar ºi dupã<br />
mult timp ºi totodatã îndemnul<br />
primit de pãrinte: DU-TE<br />
ACASÃ! (Întoarce-te în locul<br />
natal), este îndemnul pe care ºi eu<br />
îl dau tuturor oamenilor care ºi-au<br />
pãrãsit locul în care s-au nãscut.<br />
VENIÞI ACASÃ!"<br />
OANA SPRINCENA -<br />
TU: "Mi-a plãcut foarte mult<br />
întâlnirea cu pãrintele Jonathan.<br />
M-a emoþionat profund ºi m-a<br />
fãcut sã-mi pun câteva întrebãri.<br />
M-a determinat sã cred mai mult<br />
decât o fãceam. Asta nu înseamnã<br />
cã o sã mã duc sãptãmânal la<br />
Bisericã, însã am gãsit un strop de<br />
adevãr în ceea ce spunea, ºi am<br />
simtit în ochii ºi fiinþa pãrintelui<br />
când povestea cu atâta patimã cã<br />
Dumnezeu existã. Trebuie doar sã<br />
credem. Încrederea e un sentiment<br />
plãcut."<br />
MIROSLAV DORINA:<br />
"Deºi pe dinafarã pãrea a fi un<br />
preot obiºnuit, vorbele lui sus -<br />
þineau tot mai mult contrariul pe<br />
parcursul desfãºurãrii activitãþii.<br />
Oare de ce spun contrariul<br />
Deoarece, uºor-uºor, cuvintele<br />
conturau o poveste de viaþã... Însã<br />
nu una obiºnuitã, ci o adevãratã<br />
lecþie de viaþã. Drumul parcurs<br />
spre ortodoxie de pãrintele<br />
Jonathan Hemmings nu este o cale<br />
pe care oricine o poate strãbate cu<br />
uºurinþã. Cred cã nu voi uita niciodatã<br />
aceatã lecþie de viaþã!<br />
BARBU ROXANA:<br />
"Experienþa pãrintelui a însemnat<br />
foarte mult pentru mine, în primul<br />
rând privind creºtinismul ºi faptul<br />
cã un om poate ajunge la o<br />
întoarcere cãtre Dumnezeu prin<br />
viaþa sa, prin experienþele perso -<br />
nale ajunge sã conºtientizeze faptul<br />
cã numai Dumnezeu ºi Orto -<br />
doxia (credinþa cea adevãratã)<br />
poate aduce lumina în pustiul<br />
cotidian, faptul cã uneori putem sã<br />
pornim pe cãi greºite, dar<br />
Dumnezeu îngãduie acest lucru<br />
spre formarea noastrã ºi îndrep -<br />
tarea cãtre El. Situaþia pãrintelui<br />
este una exemplarã, în care omul<br />
regãseºte calea spre mântuire, spre<br />
adevãratul sens al vieþii în Hristos.<br />
Într-o lume în care tinerii<br />
îºi pierd uºor credinþa ºi nãdejdea<br />
un lucru este cert: fãrã Dumnezeu<br />
ºi credinþã ºi fãrã aceste exemple,<br />
nu putem sã învãþãm, sã câºtigãm<br />
ºi sã ne întãrim credinþa. Sper cã se<br />
vor mai face astfel de activitãþi."<br />
Pãrintele Jonathan Allen<br />
a fost oaspetele <strong>Mizil</strong>ului douã<br />
sãptãmâni, timp în care a vizitat<br />
oraºul dar ºi bisericile, dupã care a<br />
plecat într-un pelerinaj în þarã. A<br />
fost invitat luni, 20 mai, împreunã<br />
cu Liga Tinerilor Creºtini Orto -<br />
docºi, de cãtre Preasfinþitul Var -<br />
lam Ploieºteanul, episcop vicar<br />
patriarhal al Bisericii Ortodoxe<br />
Române, care a felicitat <strong>Mizil</strong>ul<br />
pen tru reuºita ºi organizarea<br />
exemplarã a întâlnirii.<br />
Cristina Colþ<br />
Centrul de<br />
Infor mare<br />
Eu rope<br />
Direct <strong>Mizil</strong><br />
în colaborare<br />
cu Or -<br />
ganizaþia<br />
Judeþeanã a<br />
Cadrelor<br />
Militare în<br />
Rezervã ºi<br />
Retragere<br />
"Aurel Vlaicu" - filiala <strong>Mizil</strong> ºi Asociaþia Judeþeanã<br />
Cultul Eroilor Prahova - filiala <strong>Mizil</strong> au desfãºurat în sala<br />
de lucru C.A.R.P. <strong>Mizil</strong> (Casa de Ajutor Reciproc a<br />
Pensio narilor <strong>Mizil</strong>) o serie de prezentãri despre Tripla<br />
semnificaþie a zilei de 9 Mai, informaþii despre cum<br />
funcþioneazã<br />
Uniunea<br />
Europeanã ºi<br />
bineînþeles<br />
importanþa pe<br />
care o are un<br />
C e n t r u<br />
Europe Direct<br />
în zona sa de<br />
acþiune.
Tupeul escrocilor întrece<br />
orice imaginaþie atunci când vine<br />
vorba sã inventeze noi metode de<br />
a obþine bani cu uºurinþã de la persoanele<br />
naive. Fãrã pic de teamã<br />
cã vor fi descoperiþi, aceºtia recurg<br />
la metode ce pot aduce în pragul<br />
disperãrii o persoanã în vârstã. În<br />
urma datelor oficiale primite de la<br />
Formaþiunea de Investigaþii Cri -<br />
minale, Poliþia <strong>Mizil</strong>, cei care<br />
acþioneazã sunt deþinuþi, care au<br />
prins "firul" unei escrocherii în<br />
masã.<br />
Bãtrânii sunt victimele<br />
ideale pentru impostorii care pro -<br />
fitã de situaþia financiarã precarã<br />
ºi care pot fi uºor de intimidat.<br />
Ce metode folosesc aceº -<br />
tia pentru a-ºi atinge scopul, ne-a<br />
spus domnul Cornel Rusoiu,<br />
Formaþiunea de Investigaþii Cri -<br />
minale, Poliþia <strong>Mizil</strong>:<br />
"Ei folosesc operaþiunea<br />
"intimidare" iar totul se face telefonic.<br />
Numerele pe care sunã sunt<br />
numere de fix iar, pentru fiecare<br />
judeþ, dacã se cunoaºte prefixul ºi<br />
primele trei cifre restul se for -<br />
meazã la noroc. Dupã cum ºtim<br />
reþeaua de telefoane Romtelecom,<br />
a rãmas cel mai mult în folosinþa<br />
persoanelor vârstnice, restul categoriilor<br />
de persoane fiind amatori<br />
de telefoane mobile. Astfel, aut o -<br />
rii apeleazã telefonic potenþialele<br />
victime, cãrora le comunicã faptul<br />
Nr. 102 / iunie 2013<br />
Din ABC-ul vigilenţei<br />
Cum să ne ferim de infractori<br />
cã un membru al familiei acestora<br />
a suferit sau a provocat un accident<br />
rutier ºi, sub falsa identitate<br />
de avocat sau chiar de membru al<br />
familiei, solicitã diferite sume de<br />
bani necesare acoperirii pagubelor<br />
cauzate de accident, costuri de spitalizare,<br />
daune materiale, etc.<br />
În oraºul <strong>Mizil</strong> au existat<br />
douã astfel de cazuri, unul terminându-se<br />
cu o tranzacþie a fa -<br />
mil iei pãgubite, iar în cel de-al<br />
doilea victima a fost o bãtrânã, în<br />
vârstã de 70 de ani, (P.A , zona<br />
Bazar). Am reuºit, împreunã cu<br />
angajata bãncii unde se prezentase<br />
bãtrâna sã transfere banii, în contul<br />
presupusului bãiat, sã o oprim.<br />
Bãtrâna a refuzat sã ne<br />
creadã la început, voia cu tot<br />
dinadinsul sã trasfere suma cerutã,<br />
astfel, a mers la celelalte bãnci din<br />
oraº. Noi am anunþat toate bãncile<br />
de acest incident ºi i-am rugat sã<br />
nu o ajute pe bãtrânã sã ducã la<br />
bun sfârºit tranzacþia, pânã nu<br />
dãm de impostor. În cele din urmã<br />
am luat legãtura cu fiica bãtrânei<br />
care, ulterior a luat legãtura cu<br />
fratele ei, bãiatul real, ºi doar aºa,<br />
bãtrâna a crezut ceea ce i se întâmplase.<br />
Un lucru important de<br />
reþinut este cã, odatã ce convorbirea<br />
a avut loc, iar cel care a<br />
primit trista veste este în stare sã<br />
plãteascã oricât pentru a-ºi scãpa<br />
SIGURANÞA VIEÞII<br />
ruda de la necaz, escrocii<br />
furnizeazã un numãr de cont, în<br />
care ar trebui viratã suma. O datã<br />
banii ajunºi pe mâinile acestora,<br />
sunt imposibil de recuperat. Cum<br />
a fost cazul celeilalte victime care<br />
a dus la capãt tranzacþia.<br />
De aceea îi sfãtuim pe<br />
toþi cetãþenii oraºului, în special pe<br />
cei vârstnici, sã nu creadã ce li se<br />
spune la telefon pânã când nu ve -<br />
rificã veridicitatea anunþului.<br />
Sã ia legãtura cu membrul<br />
familiei despre care infractorul<br />
susþine cã ar fi fost implicat<br />
în accident ºi sã NU divulge autorilor<br />
numãrul de referinþã al tranzacþiei<br />
(MTCN- ul), care permite<br />
infractorilor sã ridice suma de<br />
bani fãrã a mai prezenta un document<br />
de identitate.<br />
Nu comunicaþi persoa -<br />
nelor necunoscute date cu caracter<br />
personal (adresã de domiciliu,<br />
date despre membrii familiei sau<br />
profesia acestora etc.)", a încheiat<br />
domnul Cornel Rusoiu.<br />
Cristina COLÞ<br />
În perioada care a trecut,<br />
de la începutul anului panã în<br />
prezent, pe raza oraºului <strong>Mizil</strong> ºi<br />
a comunelor arondate, au avut<br />
loc un numãr de douã accidente<br />
grave soldate cu un mort ºi doi<br />
rãniþi grav, comparativ cu anul<br />
2012 când au avut loc trei accidente<br />
grave, soldate cu un mort<br />
ºi doi rãniþi grav.<br />
Tot în aceastã perioadã,<br />
au avut loc ºase accidente<br />
uºoare, soldate cu ºapte rãniþi<br />
uºor, comparativ cu 2012 când<br />
au avut loc ºase accidente uºoare<br />
soldate cu ºase rãniþi uºor.<br />
În acest context, obiectivul<br />
principal al Poliþiei Rutiere<br />
<strong>Mizil</strong>, este combaterea cauzelor<br />
generatoare de evenimente ruti -<br />
ere, astfel încât sã se ajungã la un<br />
procent de -3% la accidentele<br />
grave, morþi ºi rãniþi grav, iar<br />
dacã este posibil ºi mai puþin de<br />
atât este ºi mai bine.<br />
Pentru realizarea acestui<br />
obiectiv lucrãtorii Formaþiunii<br />
Rutiere <strong>Mizil</strong>, desfãºoarã acti -<br />
vitãþi specifice în zonele vulnerabile<br />
ºi la orele care, în urma ana -<br />
lizelor, a rezultat faptul cã au<br />
Pagina 8<br />
STOP ACCIDENTELOR DE CIRCULAŢIE<br />
Viaţa are prioritate!<br />
avut loc cele mai multe evenimente<br />
grave. Dar, dupã cum am<br />
spus în aproape toate apariþiile<br />
noastre în "Poºtalionul", este<br />
nevoie, cu siguranþã, ºi de sprijinul<br />
tuturor participanþilor la<br />
trafic, indiferent de calitatea pe<br />
care o au, în sensul de a respecta<br />
prevederile legale cu stricteþe.<br />
În perioada imediat<br />
urmãtoare, pe lângã activitãþile<br />
amintite mai sus, lucrãtorii For -<br />
maþiunii Rutiere <strong>Mizil</strong>, se preocupã<br />
intens de educaþia rutierã,<br />
a celor mai tineri participanþi la<br />
trafic, în unitãþile de învãþãmânt<br />
de pe raza oraºului.<br />
O zi importantã destinatã<br />
numai pentru astfel de acti -<br />
vitãþi este ziua de 1 iunie - Ziua<br />
Copilului, când vor fi organizate<br />
activitãþi specifice, cu sprijinul<br />
Primãriei oraºului <strong>Mizil</strong> ºi al<br />
conducerii unitãþilor de învã -<br />
þãmânt.<br />
Le urãm tuturor participanþilor<br />
la trafic drum bun ºi fãrã<br />
evenimente rutiere.<br />
ªef serviciu,<br />
Comisar, Adrian Þurcaº<br />
SALVAŢI MEDIUL ÎNCONJURĂTOR!<br />
Pe 16 mai a.c, oraºul<br />
<strong>Mizil</strong> i-a avut ca invitaþi pe delegaþii<br />
Agenþiei pentru Protecþia<br />
Mediului, Prahova, dna. Popa<br />
Cornelia- consilier Arii Protejate<br />
ºi dna. Doina Gheorghe - consilier<br />
Relaþii Publice, precum ºi pe<br />
unul dintre realizatorii studiilor<br />
din teren, dl.Viorel Olteanu -<br />
ecolog, care au participat la o<br />
întâlnire cu douã grupuri þintã din<br />
oraºul nostru, având ca temã<br />
prezentarea proiectului: "Manage -<br />
mentul durabil ºi participativ al<br />
Sitului Natura 2000 - Stânca To -<br />
hani", proiect demarat la 1 oc -<br />
tom brie 2011, care urmeazã sã fie<br />
finalizat pe 1 august 2013.<br />
Partener la acest program<br />
este "Europe Direct <strong>Mizil</strong>", iar<br />
scopul lui a fost atingerea obiectivelor<br />
principale de protejare a<br />
mediul înconjurãtor, prin organizarea<br />
unei campanii de întâlniri cu<br />
o mare varietate de grupuri þintã<br />
identificate ºi prin diseminarea<br />
informaþiilor legate de protecþia<br />
naturii la nivel European ºi, în<br />
speþã, la obiectivul Stânca Tohani.<br />
Prima întâlnire a avut loc cu elevii<br />
Liceului "Grigore Tocilescu" Mi -<br />
zil, (clasa a X-a D; director - prof.<br />
Minea Victor, diriginte - prof.<br />
Marian Moise).<br />
Elevii s-au arãtat deo -<br />
sebit de interesaþi de problemele<br />
cu care natura se confruntã, ame -<br />
ninþãrile ce apar ºi duc la poluare,<br />
degradare ºi implicit dispariþia<br />
unei lumi vegetale unice în judeþul<br />
Prahova. Pe parcursul întâlnirii au<br />
fost dezbãtute toate aceste pro -<br />
bleme ºi elevilor li s-au explicat ºi<br />
enumerat posibilitãþile prin care,<br />
ºi ei, pot ajuta la protejarea naturii.<br />
Pentru ca întâlnirea sã fie eficientã,<br />
elevii au avut oca zia sã-ºi<br />
demontreze cunoº tin þele în domeniu,<br />
rãspunzând la un chestionar,<br />
rezultatele acestuia de mon strând<br />
buna cunoaºtere de cã tre elevi a<br />
problematicii mediului.<br />
Al doilea grup þintã a fost<br />
personalul Primãriei <strong>Mizil</strong>, întâlnirea<br />
desfãºurându-se în sala de<br />
ºedinþe a primãriei. ªi <strong>aici</strong> a fost<br />
prezentat proiectulul ºi importanta<br />
acþiunii, punându-se accentul pe<br />
creºterea gradului de informare ºi<br />
conºtientizare a autoritãþilor ºi<br />
comunitãþilor locale cu privire la<br />
necesitãþile de conservare ºi ma -<br />
nagement durabil în situl Natura<br />
2000 - Stânca Tohani. Reprezen -<br />
tanþii APM Prahova au invocat<br />
faptul cã: "Programul Natura<br />
2000 este o obligaþie asumatã de<br />
toate statele membre ale Uniunii<br />
Europene, iar România ºi-a luat<br />
angajamente în acest sens", prin -<br />
tre numeroasele acte legislative<br />
comunitare transpuse de România<br />
numãrându-se ºi cele specifice<br />
domeniului protecþia naturii ºi<br />
conservarea biodiversitãþii. Reþea -<br />
ua ecologicã europeanã Natura<br />
2000 a fost conceputã ca rãspuns<br />
la toate grijile privind pierderea<br />
biodiversitãþii. Activitãþile umane<br />
în Europa au atins în prezent un<br />
nivel ce cauzeazã o degradare<br />
severã a mediului; urbanizarea,<br />
poluarea, schimbãrile climatice ºi<br />
mai ales agricultura intensivã sunt<br />
principalii factori care au contribuit<br />
la aceasta. Datele oficiale<br />
ale proiectului aratã cã, fãrã<br />
mãsuri urgente, 50% dintre speciile<br />
europene vor dispãrea în intervalul<br />
2010-2050. Reþeaua acoperã<br />
15-30% din teritoriul statelor<br />
membre UE - ceea ce înseamnã<br />
un sistem de management cu o<br />
finanþare bine pus la punct.<br />
Procesul desemnãrii ca<br />
arie naturalã protejatã de interes<br />
European a Stâncii Tohani, a<br />
devenit oficial sit Natura 2000<br />
odatã cu apariþia Ordinului nr.<br />
1964/2007 care conþinea hãrþile ºi<br />
obiectivele de conservare ale<br />
tuturor siturilor Natura 2000 din<br />
þarã, rezultat firesc a mai mult de<br />
un secol de cercetãri care au evidenþiat<br />
existenþa unei lumi vegetale<br />
unice în Judeþul Prahova ºi<br />
extrem de specialã la nivel naþio -<br />
nal, dar ºi demnã de a fi protejatã<br />
conform criteriilor europene.<br />
Situl Natura 2000-<br />
Stânca Tohani este amplasat în<br />
partea de est a judeþului Prahova,<br />
pe raza comunei Gura Vadului. Pe<br />
o suprafaþã de 50 de hectare sunt<br />
întâlnite patru feluri de habitate ce<br />
trebuie ocrotite: pajiºti, tufãriºuri,<br />
anumite grupuri de plante ºi stâncile<br />
calcaroase cu vegetaþie specificã,<br />
precum ºi o plantã - capul<br />
ºarpelui, specificã numai acestui<br />
areal.<br />
Cristina Colþ
Pagina 9 AFACERI Nr. 102 /iunie 2013<br />
"ALBINELE MI-AU SCHIMBAT VIAŢA"<br />
Þara noastrã deþine o<br />
tradiþie milenară în domeniul creºterii<br />
albinelor ºi realizãrii de produse<br />
apicole, apicultura im pu -<br />
nându-se ca ocupaþie de sine stãtãtoare<br />
încã din cele mai vechi timpuri,<br />
conform mãrturiilor istorice<br />
existente în acest sens.<br />
Apicultura, ca ramurã de<br />
producþie agricolã, a constituit încã<br />
din antichitate o îndeletnicire apreciatã<br />
de cãtre societatea uma nã,<br />
iniþial pentru produsele ob þinute<br />
(miere, polen, lãptiºor de matcã,<br />
propolis, cearã ºi venin de albine),<br />
iar ulterior, inclusiv în prezent,<br />
pentru contribuþia pe care aceste<br />
insecte o au la creºterea recoltelor<br />
de fructe, legume ºi seminþe, prin<br />
polenizare.<br />
În România, activitatea<br />
de creºtere a albinelor s-a dezvol tat<br />
în condiþii naturale, deosebit de<br />
favorabile, ce au contribuit la ob -<br />
þinerea unor producþii apicole<br />
însemnate.<br />
În <strong>Mizil</strong>, Matache Aurel<br />
din co mu na Fântânele a descoperit<br />
tai nele apiculturii de mai bine de<br />
do uãzeci de ani ºi a reuºit sã facã<br />
din aceastã îndeletnicire, o afa ce re<br />
pro fitabilã. Aºa a ajuns un om<br />
aproape înstãrit ºi plin de spe ranþe.<br />
"Sincer sã fiu, nu credeam cã o sã<br />
mã apuc vreodatã de creºterea<br />
albinelor. Acum douãzeci ºi ceva<br />
de ani sufeream de o boalã gra vã<br />
(hemoragie digestivã). Stresul la<br />
care eram supus ca ºofer, zilele în<br />
care alimentaþia nu era una cores -<br />
punzãtoare, mi-au dat viaþa peste<br />
cap. Într-o zi, a venit la mine o<br />
colegã de serviciu ºi mi-a spus:<br />
"Aurele, apu cã-te de apiculturã<br />
dacã vrei sã trãieºti!" Chiar dacã<br />
aveam în doieli, m-am gândit cã nu<br />
pierd nimic dacã încerc ºi mi-am<br />
zis cã, da cã eu o sã reu ºesc, o sã<br />
ajut ºi alte familii aflate în aceastã<br />
situaþie. Am citit câte ceva despre<br />
Revenim, aºa cum v-am<br />
anunþat în ultimele douã numere<br />
ale publicaþiei noastre, cu pre -<br />
zentarea societãþilor care fiinþeazã<br />
în oraºul nostru ºi care s-au<br />
încãpãþânat sã-i reziste crizei<br />
economice.<br />
Una dintre acestea este<br />
firma "ERYN MODAMEX",<br />
înfiinþatã în anul 2009 de cãtre<br />
domnii Kurt Mutettin ºi Oztabak<br />
Zafer pe care i-am abordat, în<br />
vederea obþinerii mai multor<br />
informaþii.<br />
Reporter: Ce anume<br />
lucraþi ºi unde ajunge marfa dumneavoastrã<br />
Oztabak Zafer: Lucrãm<br />
confecþii damã casual, în sistem<br />
Lohn (cu materialele clienþilor),<br />
nu avem magazine de desfacere în<br />
România, produsele sunt numai<br />
pentru export ºi ajung în Spania ºi<br />
Anglia.<br />
apiculturã, am mai întrebat prietenii,<br />
dar cel mai mult am învãþat<br />
singur. Am început de la douã<br />
familii, iar în timp ce cãpãtam ex -<br />
perienþã, mã ream ºi nu mãrul stupil<br />
or. A cum am peste 200 de fa milii<br />
de albine, o maºinã ºi un pavilion<br />
pe care le folosesc numai pentru<br />
mica mea afacere" .<br />
Face totul cu mâna lui<br />
Cu timpul, lucrul cu<br />
albinele devenise mai mult decât o<br />
pasiune, ajungând singura sursã de<br />
venit a familiei. A renunþat la serviciu<br />
pentru a se ocupa numai ºi<br />
numai de albine. A rezistat pânã<br />
acum ºi va rezista, spune convins<br />
de acest lucru, indiferent de situaþie,<br />
pentru cã îºi produce singur<br />
toate cele necesare pentru gos -<br />
podãria sa apicolã, de la cutii, ra -<br />
me, culegãtoare de polen... Totul<br />
se face în atelierul casei.<br />
Costurile nu mai conteazã<br />
Albinãritul a devenit, aºa -<br />
dar, afacerea familiei. Nu este<br />
înscris în nicio asociaþie de api -<br />
cultori ºi nu a apelat pânã în pre -<br />
zent, la niciun sistem de finanþare.<br />
Însã tot ce are investeºte în a ceas t ã<br />
afacere, pânã la ultimul bãnuþ, iar<br />
orice investiþie, la care adaugi ºi<br />
dragoste, aduce un pro fit pe<br />
mãsurã, ceea ce ne confirmã ºi<br />
apicultorul nostru. "Investesc mult,<br />
pentru cã doar investind obþii pro -<br />
fit. Mã ocup doar de aceastã<br />
meserie, îi dedic tot timpul de care<br />
are nevoie. Cumpãr foarte multe<br />
cãrþi naturiste, îmi place sã citesc<br />
tot ce are legãturã cu mierea de<br />
albine ºi reuºesc sã am propriile<br />
mele reþete." - se confeseazã dl.<br />
Matache.<br />
Ajutor dat naturii<br />
Bãrbatul considerã apicultura<br />
o meserie, una pentru care<br />
îþi trebuie vechime ca sã te pricepi.<br />
Cât despre petrecerea timpului în<br />
R.: Când aþi resimþit cel<br />
mai puternic, efectele crizei<br />
financiare<br />
O.Z.: O sã vã mire<br />
rãspunsul meu dar ãsta este purul<br />
adevãr, din fericire firma noastrã<br />
nu a resimþit criza, absolut deloc.<br />
A fost mai greu în anul 2009,<br />
când am deschis aceastã afacere,<br />
ºi ca la orice început de drum,<br />
dureazã pânã treaba merge ca pe<br />
roate, iar eforturile depuse de-a<br />
lungul anilor pânã în prezent s-au<br />
reflectat cel mai bine în 2012 care<br />
a fost cel mai prolific an ºi conti -<br />
nuã la fel de bine ºi în 2013.<br />
Chiar de curând, am<br />
achiziþionat maºini performante<br />
de ultimã generaþie ºi facem angajãri,<br />
bineînþeles în urma unor<br />
probe de lucru. Aºadar cine<br />
doreºte sã lucreze la noi ca ºi confecþioner<br />
este aºteptat la sediul<br />
firmei.<br />
mijlocul naturii, este o adevãratã<br />
desfãtare. "Ca sã fii în naturã e<br />
ceva formidabil, mai ales când ºtii<br />
cã ceea ce faci ajutã la regenerarea<br />
plantelor, albinele asigurând polenizarea.<br />
Noi ar trebui sã fim plãtiþi<br />
pentru pole nizare, aºa e în alte<br />
þãri", adaugã interlocutorul.<br />
Cu insectele în excursie<br />
Dl. Aurel Matache deþine<br />
o impresionantã bazã apicolã ºi, în<br />
fiecare primãvarã, se pre gã teºte<br />
de... excursie: "În aceastã meserie<br />
totul trebuie fãcut la timp, inclusiv<br />
pastorala. Începe la o sãptã mânã<br />
dupã sãrbãtorile pascale. Eu plec<br />
cu toatã baza mea apicolã din<br />
primãvarã, ºi încep cu rapiþã, salcâm,<br />
fâneaþã cu tei, poliflorã ºi mã<br />
mai întorc iarna... Suntem patru<br />
membri în familie care mergem la<br />
pastoralã, la ex tracþie, la tot. De<br />
asemenea, bãia tul meu, Mihai<br />
pune umãrul serios la afacerea<br />
noastrã de fa milie. De fapt am<br />
devenit asociaþi. De unul singur nu<br />
poþi reuºi. Cea mai mare mulþumire<br />
a mea ar fi ca nepoþii sã practice<br />
ºi ei apicultura, peste câþiva<br />
ani. Eu le voi lãsa o afacere care<br />
merge ca pe roate. Pânã acum, producþia<br />
de miere este mulþumitoare.<br />
Nu ne îmbogãþim din vinderea<br />
mierii, dar nici rãu nu este. Munca<br />
ne este rãsplãtitã."<br />
Probleme cu polenizarea<br />
Toate produsele apicole,<br />
"ERYN MODAMAX" - FIRMĂ<br />
ÎN CARE SERIOZITATEA E<br />
PRIMORDIALĂ<br />
R.: Câþi angajaþi aveþi ºi<br />
cum relaþionaþi cu aceºtia<br />
O.Z.: Când am deschis<br />
firma, am început cu 50 de angajaþi,<br />
în prezent avem 320 ºi din<br />
punctul meu de vedere este o<br />
relaþie bazatã pe respect ºi prietenie.<br />
Este o muncã în echipã care<br />
necesitã disciplinã ºi conºtiincio -<br />
zitate, fãrã aceste atribute nu am fi<br />
ajuns unde suntem. Întotdeauna<br />
trebuie respectat standardul de<br />
calitate dar ºi termenul de livrare<br />
al clientului ºi acest lucru nu se<br />
poate realiza dacã nu existã o<br />
relaþionare corectã între patron ºi<br />
angajat.<br />
Doresc sã menþionez cã:<br />
salariile au fost plãtite întotdeauna<br />
la timp, sunt peste salariul<br />
minim pe economie, mai mult în<br />
aceastã firmã se poate promova ºi<br />
automat odatã cu trecerea la altã<br />
categorie se va obþine un salariu<br />
de la propolis, polen,<br />
lãptiºor de matcã,<br />
miere, cearã (care este<br />
folositã în industria<br />
cosmeticã) pânã la apilarnil,<br />
pe care lumea<br />
nu-l cunoaºte, sunt<br />
sãnãtate cu ratã.<br />
Din pãcate, oamenii<br />
care au aceastã pasiune sunt tot mai<br />
puþini. "Nu mai e cum era odatã.<br />
Timpul decide soarta noastrã, a<br />
apicultorilor. Iar problema cea mai<br />
mare este cã statul nu oferã- decât<br />
în micã mãsurã sprijin, facilitãþi<br />
sau alte oportunitãþi pentru apicultori.<br />
De <strong>aici</strong> ºi tragica descreºtere a<br />
numãrului de familii de albine ºi<br />
chiar a numãrului de apicultori.<br />
Din acest motiv nu m-am înscris în<br />
nicio asociaþie ºi fac totul pe cont<br />
propriu", explicã stuparul.<br />
Albinele sunt paºnice<br />
dacã apicultorul este un om<br />
paºnic<br />
"Albinele au o ierarhie<br />
so cialã bine stabilitã în familia din<br />
care fac parte, organizarea lor fiind<br />
de admirat. Sunt ca o familie<br />
umanã în miniaturã. Cea mai<br />
importantã albinã este matca, du pã<br />
care un rol important îl au albinele<br />
lucrãtoare, albinele care asigurã<br />
paza ºi în cele din urmã, trântorii.<br />
Este impresionantã fa milia de<br />
albine, miracolul constã în faptul<br />
cã existã o multitudine de indivizi<br />
care funcþioneazã ca o unitate.<br />
Fiecare albinã ºtie ce are de fãcut,<br />
mai mare.<br />
Deasemenea, aceºtia<br />
primesc bonuri de masã iar de<br />
sãrbãtori, în fiecare an primesc<br />
cadouri ºi prime. Având în vedere<br />
faptul cã avem ºi angajaþi care fac<br />
naveta, venim în sprijinul acestora<br />
asigurându-le transportul.<br />
Programul de lucru este între<br />
orele 7.30 - 4.30, iar dacã este<br />
nevoie sã se stea peste program,<br />
orele suplimentare sunt plãtite,<br />
pauza de masã este de o orã, sâmbetele<br />
ºi duminicile sunt libere iar<br />
concediile sunt de minim 21 de<br />
zile.<br />
R.: Ce vã place cel mai<br />
mult în România<br />
nimeni nu încalcã re gulile. Dacã ar<br />
fi aºa ºi în socie tatea noastrã, ce<br />
bine ar mai fi! Tot ca o unitate<br />
acþioneazã al binele, în cazul în<br />
care sunt ataca te sau în cazul în<br />
care sunt luate prin surprindere<br />
chiar de cãtre a pi cultor. Albinelor<br />
nu le plac zgomotele puternice ºi<br />
mirosurile artificiale, mirosurile de<br />
parfum, de cre mã ºi nici mirosul<br />
de trans piraþie. La albine trebuie sã<br />
mergi curat ºi sã nu te apropii de<br />
ele pe vreme de ploaie pentru cã<br />
sunt mai irascibile. Pentru a putea<br />
face lucrãrile necesare în stupi,<br />
primãvara ºi în celelalte perioade<br />
ale anului este nevoie de un costum<br />
special ºi de o afumãtoare.<br />
Pentru afumãtoare se foloseºte<br />
putregaiul, nu trebuie sã se<br />
afume tare stupul, doar câteva<br />
fu muri, care sã<br />
alerteze albinele<br />
pentru a le þine ocupate.<br />
Albinele îºi vor<br />
umple abdomenul cu miere<br />
pen tru a-ºi pro teja rezerva în caz<br />
de foc ºi le va fi ºi mai greu sã<br />
înþepe pentru cã îºi vor îndoi mai<br />
greu abdomenul", încheie aceastã<br />
frumoasã descriere a meseriei de<br />
apicultor, domnul Matache Aurel.<br />
Domnul Aurel reuºeºte<br />
sã-ºi valorifice marfa atât la domiciliu,<br />
dar ºi în piaþa oraºului <strong>Mizil</strong>,<br />
unde spune dânsul, sunt cei mai<br />
mulþi cumpãrãtori.<br />
Cristina COLÞ<br />
O.Z.: De la început am<br />
fost atraºi de ospitalitatea ro -<br />
mânilor, de cãldura lor sufle -<br />
teascã, de felul lor de a fi. În al<br />
doilea rând, aveþi o þarã cu peisaje<br />
superbe, ne-am petrecut concedii<br />
la mare, la munte ºi ne-a plãcut<br />
foarte mult, ceea ce am vizitat<br />
pânã în prezent. Ne plac foarte<br />
mult ºi tradiþiile de <strong>aici</strong> ºi consi -<br />
derãm cã pãstrarea valorilor au -<br />
tentice este importantã pentru<br />
identitatea fiecãrui popor.<br />
R.: Vã mulþumesc pentru<br />
timpul acordat ºi vã doresc mult<br />
succes în continuare!<br />
Gabriela NEGOIÞÃ
De la bunica...<br />
La realizarea acestei rubrici,<br />
poate contribui oricare dintre<br />
dumneavoastrã.<br />
Vã invitãm, aºadar, sã vã întrebaþi<br />
bunicii cât mai multe lucruri<br />
ºi apoi sã împãrtãºiþi cu cititorii<br />
noºtri cele învãþate, trimiþându-ne<br />
informaþiile pe adresa noastrã.<br />
Vã aºteptãm!<br />
1. Piureul de cartofi va avea un<br />
gust bun ºi un aspect deosebit<br />
dacã este amestecat cu un albuº<br />
de ou bãtut spumã.<br />
2. Grãsimea pentru topit nu va<br />
prinde gust rânced dacã înãuntru<br />
se adaugã 2-3 cepe.<br />
3. Albuºul va fi mai tare dacã<br />
fierbi oul la foc iute. La foc mic<br />
gãlbenuºul va fi mai tare ºi nu se<br />
va sfãrâma.<br />
4. Dulceaþa nu se va zaharisi dacã<br />
linguriþa pe care o foloseºti este<br />
uscatã.<br />
5. Untura nu se mai înnegreºte<br />
dacã se pune înãuntru un cartof<br />
crud, curãþat. El absoarbe ºi mirosul<br />
de rânced.<br />
6. Ouãle sunt proaspete dacã,<br />
puse într-o cratiþã cu apã ºi sare,<br />
nu se ridicã la suprafaþã.<br />
7. Ceapa nu te mai face sã<br />
lãcrimezi dacã, înainte de a o tãia,<br />
o scufunzi pentru 15 minute în<br />
apã rece.<br />
8. Alimentele ramân proaspete<br />
mai multã vreme dacã sunt<br />
învelite în hârtie de ziar ºi aºezate<br />
în frigider.<br />
9. Mâncarea se desãreazã dacã în<br />
cratiþã se lasã un cartof curãþat ºi<br />
spãlat bine.<br />
10. Gãluºtele devin mai galbene<br />
dacã amesteci griºul cu puþin<br />
mãlai.<br />
11. Merele la cuptor nu se<br />
încreþesc dacã sunt unse înainte<br />
cu puþin ulei.<br />
12. Merele curãþate nu vor prinde<br />
culoare maronie dacã peste<br />
fructele tãiate se toarnã câteva<br />
picãturi de suc de lãmâie.<br />
CUM E<br />
CORECT<br />
Internet<br />
Scrierea Internet cu<br />
majusculã e un moft. Nu<br />
scriem s-a transmis la Radio,<br />
te-am sunat la Telefon, s-a<br />
oprit Curentul, ies puþin la Aer<br />
etc. Nu existã o entitate numitã<br />
Internet care trebuie deosebitã<br />
de alte entitãþi de acelaºi fel,<br />
aºa cum sunt Microsoft, Terra,<br />
Caragiale etc.<br />
Dar e drept cã existã<br />
oameni care scriu Internet cu<br />
majusculã, probabil în ideea cã<br />
e o reþea cu numele asta. Eu nu<br />
percep internet ca fiind un<br />
nume propriu, ci un nume<br />
generic. Îþi tragi internet acasã<br />
aºa cum îþi tragi gaze, apã sau<br />
televiziune prin cablu.<br />
Gramatica<br />
Nr. 102 / iunie 2013 DIVERSE<br />
Pagina 10<br />
Ruladă din<br />
curcan şi legume<br />
CULINAR<br />
Farfuria întinsã care nu<br />
spune o poveste nu primeºte un<br />
“sãrut mâna pentru masã cã a fost<br />
bunã ºi gustoasã”. Mâncarea astfel<br />
pregãtitã încât sã dea naºtere<br />
unor istorioare sau unor personaje<br />
e o plãcere pentru toate taberele<br />
de consumatori, de la cei mai mici<br />
la cei mai mari.<br />
Ingrediente pentru 4 persoane:<br />
500 g de piept ºi pulpã de<br />
curcan, fãrã piele ºi oase, 50 g<br />
mazãre proaspãtã sau decongelatã,<br />
1 morcov mic, curãþat, 1<br />
ceapã micã curãþatã, 2 cãþei de<br />
usturoi curãþaþi, 1 lingurã de unt,<br />
400 g de smântânã dulce cu 32%<br />
Retetã<br />
pregãtitã de<br />
maestrul<br />
Horia Virlan<br />
Bunele maniere sunt e -<br />
sen þiale pentru adaptarea copilului<br />
în diverse situaþii sociale, întrucât<br />
stau la baza primei impresii pe<br />
care o lasã celor din jur. O persoanã<br />
care vorbeºte ºi se comportã<br />
politicos va fi tratatã cu mai multã<br />
bunãvoinþã ºi va fi acceptatã mai<br />
uºor într-un grup. De aceea, este<br />
bine sã începi sã îl înveþi pe copil<br />
de la cele mai mici vârste care<br />
sunt bunele maniere în societate.<br />
Salutul ºi multumirea<br />
A saluta ºi a mulþumi<br />
sunt elementele esenþiale ale bu -<br />
nelor maniere. De aceea, poþi înce -<br />
pe cu ele atunci când îþi propui sã<br />
grãsime, 2 albuºuri de ou, 1 linguriþã<br />
de sare, 1 vârf de cuþit de<br />
nucºoara rasã, mãsline, ridichi de<br />
lunã, ardei galben, ardei roºu ºi<br />
fire de pãtrunjel.<br />
Mod de preparare:<br />
Tãiaþi pieptul de curcan<br />
în bucãþi, adãugaþi sare dupã gust<br />
ºi apoi tocaþi-l mãrunt folosind<br />
blenderul sau maºina de tocat cu<br />
sita cea micã. Adãugaþi în blender,<br />
peste carnea tocatã, smântâna<br />
dulce ºi apoi albuºurile de ou,<br />
continuând baterea. Sotaþi în unt<br />
încins ceapa, morcovul ºi ustu -<br />
roiul, toate tocate mãrunt. Dacã e<br />
cazul, adãugaþi ºi puþinã apã pânã<br />
se înmoaie bine. Pasaþi ºi legu -<br />
mele în blender sau treceþi-le prin<br />
maºina de tocat împreunã cu pu -<br />
þinã compoziþie de carne, apoi<br />
amestecaþi cele douã compoziþii,<br />
ARTA MANIERELOR<br />
“DACĂ VREI CA ALŢII SĂ TE RESPECTE, RESPECTĂ-TE<br />
ÎN PRIMUL RÂND TU.” BALTAZAR GRACIAN<br />
CEI ªAPTE ANI DE ACASÃ<br />
Calendarul lucrãrilor agricole în<br />
luna iunie<br />
Pentru obþinerea unor<br />
pro ducþii bune, foarte important<br />
este ca lucrãrile agricole sã fie<br />
efec tuate în perioada optimã. De<br />
aceea, am decis cã poate fi interesant<br />
pentru mulþi dintre dumnea -<br />
voastrã calendarul lucrãrilor agricole,<br />
pentru fiecare lunã a anului.<br />
În cursul lunii iunie, se<br />
efectueazã urmãtoarele lucrãri:<br />
În cultura mare, începe<br />
recoltarea cerealelor pãioase (orz,<br />
grâu), recoltarea cartofilor de varã.<br />
Pe terenurile eliberate, acolo unde<br />
sunt posibilitãþi, se aplicã îngrã -<br />
ºãminte organice care se încorporeazã<br />
imediat sub arãtura de<br />
varã. La avertizare se aplicã tratamente<br />
pentru combaterea bolilor<br />
ºi dãunãtorilor în culturile de<br />
floarea soarelui.<br />
În legumiculturã, se terminã<br />
înfiinþarea culturilor succesive<br />
de varzã de toamnã, conopidã<br />
ºi se completeazã golurile în culturile<br />
deja înfiinþate. Tot în iunie<br />
are loc executarea lucrãrilor gene -<br />
îl inveþi pe cel mic regulile de<br />
comportament.<br />
Învaþã-l sã mulþumeas cã,<br />
în diverse contexte ºi unor persoane<br />
diferite. „Mulþumesc” poate<br />
fi spus persoanei care þi-a deschis<br />
uºa ºi te-a lãsat sã intri, vânzãtorului<br />
de la magazin care þi-a dat<br />
restul sau produsul de pe raft, unui<br />
alt copil care te-a lãsat sã te joci cu<br />
jucãria lui etc. Explicã-i faptul cã a<br />
mulþumi þine nu numai de educaþie,<br />
ci ºi de respectul pe care îl<br />
arãþi celuilalt.<br />
Învaþã-l sã salute persoanele<br />
pe care le întâlneºte. În<br />
cazul în care cineva cunoscut trece<br />
pe lângã el ºi pare a nu-l observa,<br />
rale de întreþinere la toate culturile<br />
legumicole (prãºit, udat, fertili -<br />
zare, aplicat tratamente fito-sani -<br />
tare). La tomatele timpurii se eli -<br />
mi nã frunzele îmbãtrânite de la<br />
bazã, pentru o mai bunã aerisire a<br />
plantei.<br />
În a doua jumãtate a lunii<br />
iunie se poate însãmânþa mazãrea,<br />
salata ºi spanacul pentru recoltarea<br />
lor în luna septembrie - octombrie.<br />
În viticulturã se executã<br />
prãºile pentru menþinerea solului<br />
afânat ºi curat de buruieni, se continuã<br />
legarea lãstarilor concomitent<br />
cu îndepãrtarea copililor în<br />
stare erbacee ºi se face combaterea<br />
bolilor ºi dãunãtorilor pe tot parcursul<br />
verii.<br />
În perioadele ploioase se<br />
va executa repetarea tratamentelor<br />
la fiecare 7-8 zile, aplicarea tratamentelor<br />
foliare la cca. 15 zile,<br />
dimineaþa ºi dupã amiazã, evitându-se<br />
aplicarea pe timp cald ºi<br />
uscat.<br />
În pomiculturã, continuã<br />
tratamentele fito-sanitare la avertizare,<br />
în scopul menþinerii unui<br />
frunziº sãnãtos, foarte important,<br />
adãugând nucºoara ºi sare. Întindeþi<br />
pe masã o folie alimentarã în<br />
formã dreptunghiularã, cu baza<br />
micã spre dumneavoastrã ºi aºe -<br />
zaþi compoziþia sub formã de sul<br />
paralel cu muchia mesei dinspre<br />
dumneavoastrã. Rulaþi compoziþia<br />
formând o ruladã destul de groasã,<br />
apoi fierbeþi-o într-o baie de aburi,<br />
timp de 20-22 de minute sau fierbeþi-o<br />
într-o cratiþã cu apã sãratã<br />
timp de 17-18 minute. Când rulada<br />
este pãtrunsã trebuie sã fie<br />
fermã la pipãit ºi elasticã.<br />
Lãsaþi rulada sã se<br />
rãceascã, apoi tãiaþi-o în felii de 2<br />
cm grosime ºi ornaþi-o cu legume,<br />
creând figuri de copii sau animale<br />
drãguþe. Puteþi sã adãugaþi puþin<br />
sos de roºii sau smântânã, dar ºi<br />
legume înãbuºite în unt.<br />
“ARTA MANIERELOR” este o<br />
rubricã ce vrea sã aducã la<br />
suprafaþã nobleþea din oameni.<br />
Noi toþi ne-am nãscut no bili ºi<br />
trebuie sã avem bune ma niere.<br />
Aici veþi gãsi exemple ºi indicii<br />
despre cum poþi fi nobil ºi<br />
manierat azi.<br />
spune-i cã este bine sã îl salute cu<br />
voce tare sau sã întindã o mânã<br />
cãtre el. Gestul acesta o va trezi<br />
din gânduri pe respectiva persoanã<br />
ºi va aprecia buna intenþie a<br />
copilului.<br />
Câteva reguli care te ajutã sã îl<br />
înveþi bunele maniere la masã<br />
Evitã sã îl obiºnuieºti sã<br />
mãnânce în camera lui.<br />
Luaþi masa în familie cel<br />
puþin o datã pe zi.<br />
Nu-l grãbi pe copil sã termine<br />
de mâncat. A lua masa este<br />
atât pentru recolta anului în curs,<br />
cât ºi pentru producþia anului<br />
viitor, având în vedere cã în a -<br />
ceastã perioadã are loc procesul de<br />
diferenþiere a mugurilor de rod.<br />
Pentru tratamentul necesar<br />
acestor acþiuni vã puteþi informa<br />
la pri mãria oraºului <strong>Mizil</strong>,<br />
biroul Ca das tru ºi agriculturã, Ing.<br />
Ionel Dumitru.<br />
Buletin de avertizare<br />
Unitatea Fitosanitarã Prahova.<br />
Condiþiile climatice din<br />
ultimile zile au favorizat apariþia ºi<br />
dezvoltarea dãunãtorului-bolii<br />
OMIDA DE PêUNI care poate<br />
cauza pierderi importante la culturile,<br />
PêUNI, FÂNEÞE. Pentru<br />
prevenire ºi combatere se recomandã<br />
executarea tratamentului<br />
numai pe parcelele pe care s-au<br />
realizat urmãtoarele condiþii: la<br />
depistarea dãunãtorului sau preventiv<br />
când larvele se gãsesc în<br />
primele stadii de dezvoltare.<br />
În regiunile cu invazii<br />
permanente se recomandã sã se<br />
facã destelenirea pãºunilor ºi<br />
fâneþelor invadate ºi însãmânþarea<br />
COMEMORĂRI<br />
ANIVERSĂRI<br />
6 iunie - 65 de ani de la<br />
moartea prozatorului şi<br />
gazetarului Mircea Dami -<br />
an;<br />
8 iunie - 75 de ani de la<br />
moartea poetului şi isto ri -<br />
cului literar Ovid Den su -<br />
sianu;<br />
9 iunie - 90 de ani de la<br />
moartea prozatorului şi<br />
traducătorului Nicolae N.<br />
Beldiceanu;<br />
11 iunie - 165 de ani de la<br />
începutul Revoluţiei Ro -<br />
mâne la Bucureşti (11.iun.<br />
1848);<br />
14 iunie - 195 de ani de la<br />
naşterea poetului,<br />
prozatorului şi dramaturgului<br />
Vasile Alecsandri (22<br />
aug. 1943);<br />
15 iunie - 165 de ani de la<br />
înfiinţarea steagului na ţio -<br />
nal al României, cu Deviza<br />
"Dreptate-Frăţie" în scri -<br />
să pe el.<br />
15 iunie - 120 de ani de la<br />
naşterea scriitorului Ion<br />
Marin Sadoveanu (2 feb.<br />
1964);<br />
22 iunie - 50 de ani de la<br />
moartea actriţei şi<br />
cântăreţei Maria Tănase;<br />
27 iunie - 100 de ani de la<br />
intrarea României în al<br />
doilea război balcanic,<br />
ală turi de Grecia, Serbia,<br />
Muntenegru şi Turcia, îm -<br />
potriva Bulgariei.<br />
un adevãrat ritual care cere timp<br />
nu numai prin pregãtirea mâncãrii<br />
ºi aºezarea în farfurie, ci ºi prin<br />
duratã.<br />
Educã-l în privinþa alimentaþiei<br />
sãnãtoase, chiar în timpul<br />
mesei. Vorbeºte-i despre fun -<br />
cþii le alimentelor ºi rolul lor în<br />
prevenirea îmbolnãvirilor.<br />
NE-AM INFORMAT PENTRU DUMNEAVOASTRĂ<br />
cu plante de nutreþ din familia<br />
Leguminoase, pe care nu le atacã<br />
aceastã omidã. Se vor grãpa pãºunile<br />
sau se vor tãvãlugi, folosinduse,<br />
dacã este posibil, tãvãlugi cu<br />
sârmã ghimpatã. Pãºunatul este<br />
interzis 21 de zile!<br />
De asemenea, în luna iu -<br />
nie, în funcþie de condiþiile meteo,<br />
se vor emite buletine de avertizare<br />
ºi pentru: omida pã roa sã a dudului<br />
- generaþia I; loºniþa ce rea lelor;<br />
gândacul baloº al ovã zului; viermele<br />
merelor - generaþi I; pã -<br />
duchele din San Jose -generaþia de<br />
varã; manã, fãinare ºi putregaiul<br />
cenuºiu la viþa de vie; viermele<br />
prunelor - generaþia a II-a.<br />
Tratamentele complexe<br />
presupun asocierea de douã sau<br />
mai multe produse de protecþia<br />
plantelor, compatibile între ele în<br />
aºa fel încât sã combatã atât bolile<br />
cât ºi dãunãtorii, simultan.<br />
Cei interesaþi se pot informa la<br />
Centrul Fitosanitar, <strong>Mizil</strong>, str.<br />
Tohani, nr.57, sau la numãrul<br />
de telefon: 0244-0024, Ing.<br />
Andreescu E.
Pagina 11 INTERES GENERAL<br />
Nr. 102 / iunie 2013<br />
ÎN SLUJBA TA, OMULE!<br />
Scopul declarat al Primãriei <strong>Mizil</strong> este sã descopere, sã<br />
gestioneze ºi dupã putinþã, sã rezolve, problemele dumneavoastrã<br />
ºi ale oraºului în care trãim. Acesta este rostul nostru, al tutu -<br />
ror celor care suntem <strong>aici</strong>. Este nevoie deci, de cunoaºtere, do -<br />
rinþã ºi implicare.<br />
Vã reamintesc cã prin Dispoziþia de primar nr<br />
771/12.06.2009, modificatã ºi completatã de Dispoziþia<br />
1672/6.06.2011, fiecare stradã a fost repartizatã unui anumit<br />
funcþio nar, care în fiecare zi de vineri are obligaþia sã se de -<br />
plaseze în sectorul arondat, sã constate toate problemele existente<br />
acolo ºi sã le aducã la cunoºtinþã instituþiei, inclusiv mie.<br />
Doresc sã ºtiu dacã sunteþi vizitaþi, întrebaþi de pro -<br />
blemele avute, ajutaþi! Doresc deasemenea sã ºtiu dacã publicaþia<br />
gratuitã a primãriei, Poºtalionul, vã este adusã cu regula -<br />
ritate acasã.<br />
Telefonaþi-mi la 250 027, interior 51, 250 970 sau 0722<br />
653 808, scrieþi-mi pe adresa bulevardul Unirii numãrul 14 –<br />
<strong>Mizil</strong> sau la adresa de e-mail leonidacondeescu@yahoo.com<br />
Emil PROªCAN<br />
Vã anunþãm cã începând cu luna martie, pentru cei care locu -<br />
iesc la bloc, publicaþia "POªTALIONUL" va fi distribuitã<br />
asociaþiilor de proprietari. Administratorii asociaþiilor se vor<br />
ocupa ca acesta sã fie distribuit în fiecare locuinþã.<br />
Tabelul cu salariaþii primãriei care<br />
TREBUIE SÃ VÃ VIZITEZE!<br />
Zona Persoana responsabilã Telefoane<br />
Bacovia, Leonida Condeescu,<br />
Tase Dumitrescu, Paralela 45,<br />
M. Bravu - de la intrare dinspre<br />
Buzãu pânã la inters. cu<br />
str. Eroilor (pod)<br />
Eroilor, Soarelui, Ghica<br />
Vodã, Mircea Vodã<br />
Decebal, Nuferilor,<br />
Democraþiei, Victoriei<br />
ªtefan Cel Mare, 13<br />
Decembrie<br />
Constantin Elisei 250 008<br />
int 30<br />
Simona Petrescu 250 020<br />
Aniºoara Doleanu 250 008<br />
int 33<br />
Petre Elena 250 008<br />
int 34<br />
Tudor Vladimirescu Cornelia Toma 250 897<br />
N. Bãlcescu - de la pod pânã la Gabriela Negoiþã 252 722<br />
B-dul Unirii (case + blocuri)<br />
M. Bravu de la pod pânã la B-<br />
dul Unirii (fãrã bl. 112)<br />
I.L.Caragiale, A. Iancu, Alba<br />
Iulia<br />
Mirela<br />
Paraschivescu<br />
250 008<br />
int 26<br />
24 Ianuarie, Lt. Gheorghiu Daniela Aldea 250 008<br />
int 40<br />
Blajului, B-dul Unirii Nicoleta Tudorache 250 897<br />
B-dul Gãrii, Spicului,<br />
Recoltei<br />
Ionel Dumitru 250 008 int<br />
29<br />
Valea Jiului Aniºoara Enache 250 008 int<br />
40<br />
1 Mai Loredana Tãnase 250 020<br />
Mr. Ivanovici, G-ral<br />
Praporgescu<br />
Elena Mãrãcine 250 008 int<br />
29<br />
M. Bravu de la inters. cu B- Mirela Bonciog 253 309<br />
dul Unirii (inclusiv bl. 112)<br />
pânã la str. Er. R. Nicolae,<br />
Sos. Vadu Sãpat<br />
Er. R. Nicolae, Stadionului, Emilia Ionescu 250 020<br />
Primãverii<br />
Transilvaniei, Agricultori,<br />
Toamnei<br />
Ionela Duþu 250 008 int<br />
34<br />
N. Bãlcescu de la intersectia<br />
cu Er. R. Nicolae pânã la UM<br />
Mariana Plaiaºu 250 008 int<br />
16<br />
Teilor bl. 9,9A, 10, 10A, 11, Puica Sacuiu 250 132<br />
11A, cãmin nefamiliºti (bl. 14)<br />
Teilor cãsuþe + bl. 5, 5A, 6,<br />
6A, 7, 7A, 8, 8A<br />
Daniela Toader/<br />
Cristina Colþ<br />
250 008/<br />
252 722<br />
M. Kogalniceanu, Tohani Silvia Viuleþ 250 008<br />
int 16<br />
Fefelei, Er. Enache Ilie, Lt.<br />
Ionescu Gh, Cap. Pândaru D-<br />
tru, Nucilor<br />
Madi Pãtraºcu<br />
250 008 int<br />
21<br />
Aurel Vlaicu, Zorile Mariana Oprescu 250 008/<br />
252722<br />
Carpaþi, Ana Ipatescu Stelian Dragnea 250 062<br />
Viºinului, Dr. Istrate Simona Radu 250 020<br />
Bradului + cartier nou zona<br />
Bradului<br />
Gheorghiþã Elisei 250 062<br />
Griviþei, Bucegi,<br />
Fnd.Lalelelor<br />
Aleea Crizantemelor<br />
M. Bravu - de la inters. cu str.<br />
Er. R. Nicolae + blocuri uzinã<br />
Victoria Panait<br />
250 008 int<br />
25<br />
Aurelia Dragomir 250 020<br />
Primar etajul II<br />
interior 51 tel. 250.027<br />
Audienþe<br />
- luni: 10.00-14.00<br />
Viceprimar etajul II<br />
interior 15<br />
Audienþe<br />
- marþi: 10.00-14.00<br />
Secretar etajul II<br />
interior 14 tel. 250.101<br />
Audienþe<br />
- joi: 10.00 - 12.00<br />
Dir. executiv etajul I<br />
interior 33 tel. 251.649<br />
Audienþe<br />
- joi: 10.00 - 12.00<br />
PROGRAM DE LUCRU<br />
CU PUBLICUL<br />
Luni - joi: 08.00 - 12.30;<br />
13.00 - 16.30<br />
Vineri: 08.00 - 16.30<br />
LOCURI<br />
DE<br />
MUNCÃ<br />
S.C. SECURYTAS TEAM<br />
S.R.L., angajeazã agent securita te,<br />
studii medii, perioadã determinatã,<br />
Ploieºti, str. Gh. Gr. Can -<br />
tacuzino, nr.216A, bl.. 131C, ap.2,<br />
tel: 0244 523345, 0244 597194.<br />
S.C. DELTAROM DISTRIBU-<br />
TION S.R.L., angajeazã agent<br />
vânzãri/distribuitor, studii medii,<br />
carnet cat. B, perioadã nedeterminatã,<br />
Urlaþi, str. 1 Mai, nr. 66,<br />
bl.75, sc.B, et 4, ap.30, pct de<br />
lucru: Urlaþi, str. Orzoaia de jos,<br />
nr.60, tel: 0244 271668, email:<br />
office@berteea.ro.<br />
S.C. MARSHALL IMOBI -<br />
LIARE S.R.L., angajeazã asistent<br />
manager, vechime 1 an, stu -<br />
dii superioare, experienþã calculator,<br />
lb. englezã, perioadã nedeterminatã,<br />
Ploieºti, str. Andrei<br />
Mureºanu, nr.4, bl. 37I2, ap.52,<br />
tel/fax: 0344 140152, 0731<br />
348133, e-mail: marshall_imobiliare@yahoo.com.<br />
S.C. MARSHALL IMOBI LIA -<br />
RE S.R.L., angajeazã Broker i -<br />
mo biliar, vechime 1 an, studii su -<br />
perioare, experienþã calculator,<br />
lb. englezã, permis conducere,<br />
perioadã nedeterminatã, Ploieºti,<br />
str. Andrei Mureºanu, nr.4, bl.<br />
37I2, ap.52, tel/fax: 0344140152,<br />
0731348133,email:marshall_<br />
imobiliare@yahoo.com<br />
S.C. JOHNSON CONTROLS<br />
ROMANIA S.R.L., angajeazã<br />
confecþioner textile, vechime min<br />
6 luni, diplomã calificare, peri -<br />
oadã determinatã, Parc Industrial<br />
Ploiesti, str. Conului, nr.3, tel/fax:<br />
0372 447901, 0244 406881.<br />
S.C. ZARA DESIGN S.R.L.,<br />
angajeazã confecþioner textile,<br />
vechime 2 ani, studii medii,<br />
perioadã nedeterminatã, Ploieºti,<br />
str. Târgoviºte, nr. 10, tel: 0244<br />
558221, 0244 558225.<br />
S.C. TASAR DESIGN S.R.L.,<br />
angajeazã confecþioner textile,<br />
vechime 2 ani (la maºina de<br />
cusut), calificare, perioadã nedeterminatã,<br />
Pãuleºti, str. Prin -<br />
cipalã, nr.1, tel: 0244 306752,<br />
0244 433751.<br />
S.C. XENIA S.A., angajeazã<br />
economist, vechime 5 ani, studii<br />
superioare, perioadã nedeterminatã,<br />
Ploieºti, str. Poligonului,<br />
nr.1, tel: 0244 531355, 0244<br />
598854, email: xeniaconstruct@gmail.com.<br />
S.C. MID INTERPREST<br />
AGREGAT S.R.L., angajeazã<br />
electrician întreþinere ºi reparaþii.<br />
Locuri vacante pentru Mãneºti,<br />
perioadã nedeterminatã, Mãneºti,<br />
tel 0742056746, lungus@<br />
gmail.com.<br />
S.C. DIOGHENIS INTERNA-<br />
TIONAL S.R.L., angajeazã<br />
electromecanic, vechime 10 ani,<br />
ºcoala profesionalã, perioadã<br />
nedeterminatã, Ploieºti, str.<br />
Despre oameni ºi viaþã...<br />
Fiecare om are importanţa şi rostul său pe pământ, fiecare om a parcurs o viaţă în care<br />
a simţit şi trăit din vasta paletă de sentimente dintre bucurie şi tristeţe, dintre zâmbet şi<br />
lacrimă. Fiecare om a iubit, a fost iubit, a trecut prin lumina multor ano timpuri,<br />
sărbători. Fiecare om a fost drag cuiva, a fost util unor oameni şi a lăsat în urma sa ceva.<br />
Pentru fiecare om vine, însă, o zi când trebuie să se despartă definitiv de co -<br />
paci, de flori, de ape, de di mineţi, de ceilalţi oa meni! Vine o zi când ră mâ nem doar cu<br />
aminti rile despre zâmbetul şi sufletul lor!<br />
Indiferent dacă i-am cunoscut sau nu, să tri mitem spre ei un gând de<br />
recunoştinţă şi preţuire, rugându-L pe Dumnezeu să-i aibă în ocrotire!<br />
Paraschiv Constantin (1963);<br />
Comardici Viorica (1950);<br />
Stoica Eraclia (1934);<br />
Gheorghe Chivu (1928);<br />
Negoiţă Mariea (1936)<br />
Ilie Marian (1958);<br />
Divoiu Gheorghe (1942);<br />
Boldescu, nr.18, tel/fax: 0244<br />
517695, 0244 407273.<br />
S.C. MID INTERPREST<br />
AGREGAT S.R.L., angajeazã<br />
excavatorist, Mãneºti, tel: 0742<br />
056746, lungus@gmail.com.<br />
S.C. BIANOR SOLUTIONS<br />
S.R.L., angajeazã inginer proces,<br />
vechime 1 an, studii superioare,<br />
lb. englezã, experienþã în injecþii<br />
mase plastice, Ploieºti, ªos. Pl. -<br />
Târgoviºte,km.8, corina.petcu<br />
@bianorsolutions.ro<br />
S.C. SEKAMET S.R.L., angajeazã<br />
inginer TCM, Com. Dum -<br />
brãveºti, sat. Plopeni, Fab.II, tel:<br />
0745 023882, scsekametsrl<br />
@yahoo.com, perioadã nedeterminatã.<br />
S.C. FAL EXPERT CLEAN<br />
S.R.L. BUZÃU, angajeazã îngrijitor<br />
clãdiri (femeie de serviciu),<br />
Buzãu, str. Unirii, bl.O2, ap.17,<br />
tel: 0749 237795, 0238 430681,<br />
perioadã nedeterminatã.<br />
S.C. LUFKIN INDUSTRIES<br />
S.R.L., angajeazã lãcãtuº meca -<br />
nic, Com. Ariceºtii Rahtivani, str.<br />
Bruxelles, nr.6, tel: 0344 131131,<br />
0344/131002,gdumitru@yahoo.<br />
com, studii: liceul, tichete de<br />
masã, perioadã nedeterminatã.<br />
S.C. MID INTERPREST<br />
AGREGAT S.R.L., angajeazã<br />
lãcãtuº mecanic, Mãneºti, tel:<br />
0742056746,lungus@gmail.com<br />
S.C. LUFKIN INDUSTRIES<br />
S.R.L., angajeazã macaragiu gr.<br />
E (comandã la sol), Com Ari -<br />
ceºtii Rahtivani, str. Bruxelles,<br />
nr.6, tel: 0344131131, 0344/<br />
131002,gdumitru@yahoo.com,<br />
studii: liceul, tichete de masã,<br />
perioadã nedeterminatã.<br />
S.C. MID INTERPREST<br />
AGREGAT S.R.L., angajeazã<br />
maºinist maºini cale, Mãneºti, tel:<br />
0742056746,lungus@gmail.com<br />
locuri vacante pentru Mãneºti,<br />
perioadã nedeterminatã.<br />
S.C. MID INTERPREST A -<br />
GREGAT S.R.L., angajeazã<br />
mecanic auto, Mãneºti, tel: 0742<br />
056746, lungus@gmail.com<br />
MOLOCEA MARIUS MIHAI<br />
I.I. angajeazã mecanic auto,<br />
Ploieºti, str. Ion H. Rãdulescu,<br />
nr.6, tel: 0722247463, marius.<br />
molocea@gmail.com, 4 ore/zi,<br />
loc vacant Strejnicu, calificare în<br />
domeniu, perioadã determinatã.<br />
S.C. MID INTERPREST A -<br />
GREGAT S.R.L., angajeazã<br />
muncitor necalificat, Mãneºti, tel:<br />
0742056746,lungus@gmail.com<br />
S.C. DUCRIS CONSTRUCT<br />
S.R.L., angajeazã muncitor neca -<br />
lificat (construcþii metalice u -<br />
ºoare), Ploieºti, str. Dr. Bagdazar,<br />
nr.6, tel: 0344 140011, ducrisconstruct@yahoo.com,<br />
studii: min 8<br />
clase, perioadã determinatã.<br />
S.C. JOHNSON CONTROLS<br />
ROMANIA S.R.L., angajeazã<br />
muncitor necalificat în confecþii,<br />
Parc Industrial Ploiesti, str.<br />
Au fost concetãþenii noºtri...<br />
Ivanciu Ştefan (1944);<br />
Dima Mariea (1930);<br />
Preda Elisabeta (1939);<br />
Ghiţă Virginia (1928);<br />
Lincan Busuioc (1930);<br />
Mihai Victor (1939);<br />
Dobre Ilia (1943);<br />
Dumnezeu sã-i odihnescã-n pace!<br />
Conului, nr.3, tel/fax: 0372<br />
447901, 0244 406881, vechime<br />
min 6 luni, abilitãþi bune de lucru<br />
la maºina de cusut, perioadã<br />
determinatã.<br />
S.C. TASAR DESIGN S.R.L,<br />
angajeazã muncitor necalificat în<br />
confecþii, Pãuleºti, str. Principalã,<br />
nr.1, tel: 0244 306752, 0244<br />
433751, vechime 1 an (la maºina<br />
de cusut), studii generale, pe -<br />
rioadã nedeterminatã.<br />
S.C. IZVORUL RECE PS<br />
S.R.L., angajeazã bucãtar, Nisto -<br />
reºti, str: Prundului, nr: 11, Tel:<br />
072253008, vechime în domeniu<br />
2 ani, studii medii, perioadã nedeterminatã.<br />
S.C. TARMIR CONSTRUCT<br />
S.R.L., angajeazã dulgher, Câm -<br />
pina, str: Ion Câmpineanu, Tel:<br />
024433313;0721126069, e-mail:<br />
radum_mircea@ yahoo.com,<br />
persoanã de contact: Radu<br />
Mircea, vechime în domeniu 5<br />
ani, liceu, permis auto categ.B,<br />
perioadã determinatã<br />
S.C. ADYIMPEX PRELMET<br />
S.R.L., angajeazã frezor universal,<br />
Câmpina, str: Orizontului, nr:<br />
2 bis, Tel: 0726757668, vechime<br />
în domeniu 5 ani, ºcoala profesionalã,<br />
perioadã nedeterminatã.<br />
S.C. ADYIMPEX PRELMET<br />
S.R.L, angajeazã lãcãtuº me ca -<br />
nic, Câmpina, str: Orizontului, nr:<br />
2 bis, Tel: 0726757668, ve chi me<br />
în domeniu 1 an, ºcoala pro -<br />
fesionalã perioadã nedeterminatã.<br />
S.C. ELSICA PROD S.R.L.,<br />
angajeazã lãcãtus mecanic,<br />
Scorþeni, Tel/Fax: 0745029186/<br />
0244220051, studii de specialitate,<br />
perioadã nedeterminatã.<br />
S.C. ELIRO S.R.L, angajeazã<br />
muncitor necalificat, Câmpina,<br />
str: Sãlaj, nr:11, Tel: 0244 -<br />
375125, ºcoala profesio nalã,<br />
perioadã nedeterminatã.<br />
S.C. TARMIR CONSTRUCT<br />
S.R.L., angajeazã muncitor ne -<br />
calificat în construcþii, Câmpina,<br />
str: Ion Câmpineanu, Tel:<br />
024433313;0721126069, e-mail:<br />
radum_mircea@yahoo.com,<br />
persoanã de contact: Radu<br />
Mircea, vechime în domeniu 5<br />
ani, liceu, permis auto categ.B,<br />
perioadã determinatã.<br />
S.C. ADYIMPEX PRELMET<br />
S.R.L., angajeazã operator la ma -<br />
ºini unelte cu comandã numericã<br />
(CNC) Câmpina, str: Ori zon -<br />
tului, nr: 2 bis, Tel: 0726757668,<br />
vechime în domeniu 1 an, ºcoala<br />
profesionalã, perioadã nedeterm.<br />
S.C. TEOSIN S.R.L., angajeazã<br />
recepþioner hotel, Sinaia, Tel:<br />
0244311250, studii de specialitate,<br />
perioadã nedeterminatã.<br />
S.C. GERULA COM S.R.L.,<br />
angajeazã spãlãtor auto, Poiana<br />
Câmpina, Tel: 0244351420;<br />
0723323844, persoanã de contact:<br />
ªtefan Ion, vechime în<br />
domeniu 1 an, studii medii,<br />
Duţu Victor (1941);<br />
Popescu Gherghina (1932);<br />
Pastramă Oprea (1923);<br />
Curtu Elena (1936);<br />
Marin Valeria (1939);<br />
Radu Florea (1925);<br />
Constantinescu Florica (1926)<br />
Cunoscuţi, prie te ni sau rude care vor să tri mită gânduri, aprecieri sau frânturi din<br />
povestea vieţii celor dispăruţi şi înde pli nesc condiţiile de pu bli care, o fa cem cu plă ce re!<br />
perioadã nedeterminatã.<br />
S.C. ADYIMPEX PRELMET<br />
S.R.L., angajeazã strungar uni -<br />
ver sal, Câmpina, str: Orizontului,<br />
nr: 2 bis, Tel: 0726757668,<br />
vechime în domeniu 5 ani, ºcoala<br />
profesionalã, perioadã nedeterm.<br />
S.C. ELSICA PROD S.R.L.,<br />
angajeazã sudor cu arc electric cu<br />
electrod fuzibil în mediu de gaz<br />
protector (MIG MAG) Scorþeni,<br />
Tel/Fax: 0745029186/ 0244 -<br />
220051, studii de specialitate,<br />
perioadã nedeterminatã<br />
S.C. TEOSIN S.R.L., angajeazã<br />
ºef de recepþie hotel, Sinaia, Tel:<br />
0244311250, studii de specialitate,<br />
perioadã nedeterminatã.<br />
S.C. ELIRO S.R.L., angajeazã<br />
ºofer autobuz, Câmpina, str: Sã -<br />
laj, nr: 11, Tel: 0244375125, ve -<br />
chime în domeniu 2 ani, ºcoala<br />
profesionalã, permis auto categ.D<br />
+ atestat, perioadã nedeterminatã.<br />
S.C. ROSIDAV GRUP S.R.L.,<br />
angajeazã ºofer automacaragiu,<br />
Câmpina, str: Schelelor, nr: 2, bl:<br />
5, ap: 14, Tel/Fax: 0728 227555/ -<br />
0244372281 e-mail: automacarale@gmail.com,<br />
vechime, calificare,<br />
perioadã nedeterminatã.<br />
S.C. ADEMAR SERV S.R.L.,<br />
angajeazã ºofer taxi, Câmpina,<br />
str: Erupþiei, nr: 6B, bl: B4, ap:<br />
20, Tel: 0721573211; 0762 -<br />
203355, persoanã de contact: Ilie<br />
Emilian, atestat taxi, perioadã<br />
nedeterminatã.<br />
S.C. ANTAGI S.R.L., angajeazã<br />
ºofer taxi, Câmpina, str: Teilor,<br />
nr: 13, Tel: 0745198663, persoanã<br />
de contact: Cojocaru Ion,<br />
vechime în domeniu 3 ani, studii<br />
medii, atestat taxi, perioadã nedeterminatã<br />
S.C. TYMBARK MASPEX<br />
ROMANIA S.R.L., angajeazã<br />
agent comercial, Vãlenii de<br />
Munte, Str: Cimislia, nr:38-40.<br />
S.C. GILMET S.R.L., angajeazã<br />
ascuþitor laminate la rece, Drajna<br />
de Jos, Str: Drajna de Jos.<br />
S.C. TYMBARK MASPEX<br />
ROMANIA S.R.L., angajeazã<br />
asistent manager, Vãlenii de<br />
Munte, Str: Cimislia, nr:38-40,<br />
Tel:282366.<br />
S.C. TYMBARK MASPEX<br />
ROMANIA S.R.L., angajeazã<br />
consilier/expert/inspector/referent/economist<br />
în economie generalã,<br />
Vãlenii de Munte, Str:<br />
Cimislia, nr:38-40, Tel:282366.<br />
S.C. COMELECTRO IM PORT-<br />
EXPORT S.R.L., angajeazã di -<br />
rector comercial, Mã gu rele, Str:<br />
Mãgurele, nr:334, Tel:0769 -<br />
089051.<br />
S.C. COMELECTRO IM PORT-<br />
EXPORT S.R.L., angajeazã director<br />
vânzãri, Mãgurele, Str:<br />
Mãgurele, nr:334, Tel:0769089051.<br />
S.C. IPSAR S.R.L., angajeazã<br />
inginer mecanic, Vãlenii de<br />
Munte, Str: Nicolae Iorga,<br />
nr:14,Tel:280477.
Nr. 102 /iunie 2013<br />
CARTEA LUNII<br />
“Cartea despre<br />
copii”<br />
de Osho<br />
(Bhagwan Shree Rajneesh)<br />
Ce este de fãcut când:<br />
-copii au însuºiri care nu ne plac<br />
sau devin imposibil de controlat;<br />
-existã un conflict între cei doi<br />
pãrinþi în privinta modului în care<br />
copilul trebuie sã fie crescut;<br />
-cãutaþi sã regãsiþi starea de copil,<br />
sã redescoperiþi inocenþa, sã re trã iþi<br />
starea de minunare în faþa misterului<br />
profund care ne înconjoarã.<br />
Aflati punctul de vedere<br />
spiritual despre aceste situaþii ºi<br />
mul te altele, exprimat de Osho cu<br />
multã candoare, inteligenþã ºi<br />
umor.<br />
Fragment din carte<br />
"... deºi copiii vin pe lume prin<br />
intermediul vostru, ei nu vã aparþin.<br />
Voi le puteþi dãrui iubirea voastrã,<br />
dar nu ar trebui sã le impuneþi cu<br />
forþa ideile voastre. Nu ar trebui sãi<br />
obligaþi sã trãiascã la rândul lor<br />
modul vostru nevrotic de viaþã. Le<br />
veþi permite deci sã înfloreascã în<br />
felul care le este propriu Le veþi<br />
permite libertatea de a fi ei înºiºi<br />
Dacã sunteþi pregãtiþi pentru toate<br />
acestea, foarte bine. Dacã nu, mai<br />
aºteptaþi iar, între<br />
timp, pregãtiþivã.<br />
Odatã cu omul,<br />
în aceastã lume<br />
a apãrut evo lu -<br />
þia conºtientã.<br />
De aceea, nu ar<br />
trebui sã vã<br />
reproduceþi<br />
inconºtient, la fel ca animalele.<br />
Înainte de a avea un copil, este<br />
necesarã o anumitã pregãtire. Este<br />
necesar sã deveniþi mai meditativi,<br />
mai liniºtiþi ºi mai împãcaþi..."<br />
Preturi pentru toate buzunarele!<br />
Valentin Uritescu<br />
Valentin Uritescu s-a nãscut<br />
pe 4 iunie 1941, în satul Vi ne -<br />
rea, judeþul Alba. A ab solvit In -<br />
stitutul de Artã Teatralã ºi Cine -<br />
matograficã în 1963. ªi-a început<br />
cariera la Teatrul “Maria Filotti”<br />
din Brãila, apoi a jucat la Teatrul<br />
“Tineretului” din Piatra Neamþ. În<br />
1981 a venit în Bucureºti, la<br />
Teatrul “Bulandra”, iar în 1990 s-<br />
Un batrânel împovãrat<br />
de ani s-a dus sã locuiascã<br />
împreunã cu fiul ºi cu nora lui,<br />
care aveau un bãieþel de 4 ani.<br />
Mâinile bãtrânului... tremurau<br />
tot timpul, ochii îi erau înce þo -<br />
ºaþi, iar paºii împleticiþi.<br />
Întreaga familie mânca<br />
împreunã la masã, însã mâinile<br />
nesigure ale bãtrânului ºi vede -<br />
rea lui tot mai slãbitã îl puneau<br />
mereu în încurcaturã - boabele<br />
de mazãre i se rostogoleau din<br />
lingurã pe covor, când întindea<br />
mâna dupã cana cu lapte, jumãtate<br />
din lapte se vãrsa pe faþa<br />
de masã. Fiul ºi nora se sim -<br />
þeau tot mai iritaþi de neajuto -<br />
rarea lui. Pânã-ntr-o zi când...<br />
"Trebuie sã facem ceva<br />
cu bunicu', a spus fiul. M-am<br />
sãturat sã tot vãd lapte vãrsat pe<br />
masã, sã tot calc pe boabe de<br />
mazãre ºi sã tot aud cum<br />
plescãie ºi troscãie în farfurie!"<br />
Aºa cã soþul ºi soþia au<br />
pus o mãsuþã în colþul camerei,<br />
dupã uºã. Acolo bunicu' mânca<br />
singur, în timp ce întreaga fa -<br />
milie se bucura în jurul mesei.<br />
ªi pentru cã bunicu' reuºise sã<br />
spargã vreo 2-3 farfurii, i-au<br />
cumpãrat un blid de lemn.<br />
Uneori, când se uitau în<br />
direcþia bunicului, familia putea<br />
sã vadã o lacrimã stingherã în<br />
ochii lui slãbiþi ºi triºti - singur,<br />
dupã uºã, bunicu' îºi mânca<br />
bucãþica de pâine muiatã în<br />
lapte. Cu toate acestea, singurele<br />
cuvinte pe care fiul ºi<br />
nora le aveau pentru el erau de<br />
mustrare când îi cãdea furculiþa<br />
pe covor sau când se mai vãrsa<br />
IUNIE<br />
a mutat la Teatrul Naþional “Ion<br />
Luca Caragiale”.<br />
“Toate marile hotãrâri ale<br />
vieþii – facultatea, cãsãtoria – aºa<br />
le-am luat, dând cu banul. Dacã<br />
banul ar fi picat pe partea cealaltã,<br />
luam decizia diametral opusã. Aºa<br />
a vrut destinul, aºa am fãcut.”<br />
“Am o boalã cu care mã<br />
lupt de 33 de ani: sindrom extrapiramidal.<br />
E un fel de Parkinson mai<br />
blând. Eu trebuie sã-mi termin treburile<br />
pâna mor, dupã ce mor, vãd<br />
eu ce mai fac (zâmbeºte). Sunt<br />
totusi, un optimist, am umor, deºi<br />
au apãrut semne vizibile ale<br />
vârstei ºi ale bolii mele. Dar, cu<br />
toate acestea, nu sunt disperat, nu<br />
vreau ca oamenilor sã le fie milã<br />
de mine. ªtiu cã eu sunt de vinã,<br />
am fãcut multe abuzuri în viaþa<br />
mea: nopþi pierdute, poker, beþii.”<br />
“Am sãdit un copac, am<br />
fãcut un copil, m-am zbãtut pentru<br />
familia mea ºi, chiar dacã am cãlcat<br />
strâmb, am respectat un<br />
jurãmânt. Eu cu soþia mea n-am<br />
trãit pasiuni devoratoare, care sã<br />
ardã tot, aºa cum mi s-a întâmplat<br />
cu alte trei femei. Între mine ºi<br />
din lapte pe masã. Bãieþelul se<br />
uita când la bunicu', când la<br />
mãmica ºi la tãticu' lui, fãrã sã<br />
spunã un singur cuvânt...<br />
Apoi, într-o searã,<br />
chiar înainte de cinã, tatãl a<br />
observat cã bãieþelul meºtereºte<br />
ceva pe covor. S-a apropiat ºi a<br />
vãzut cã încearcã sã ciopleascã<br />
o bucatã de lemn. "Ce faci tu<br />
acolo", l-a întrebat tatãl duios.<br />
Bãieþelul ºi-a ridicat<br />
ochii mari spre taticul lui ºi i-a<br />
rãspuns la fel de duios: "O, am<br />
treabã, vreau sã fac un blid de<br />
lemn din care sã mãncaþi tu ºi<br />
mami când cresc eu mare..." A<br />
zâmbit ºi s-a întors la "treaba"<br />
lui.<br />
De data aceasta a fost<br />
rândul pãrinþilor sã rãmânã fãrã<br />
cuvinte. O liniºte apãsãtoare s-a<br />
aºternut în camerã. ªi lacrimi<br />
mari ºi curate au început sã le<br />
tremure în ochi, sã li se rostogoleascã<br />
peste obrajii care deacum<br />
luaserã culoarea sângelui.<br />
Nici un cuvânt, deplinã tãcere,<br />
dar amândoi ºtiau prea bine ce<br />
soţia mea a fost un foc potolit, dar<br />
mereu aprins. De asta mariajul<br />
nostru dureazã de 44 de ani.”<br />
Alexandru Arºinel<br />
Actorul Alexandru Arºi -<br />
nel s-a nãscut la 4 iunie 1939, în<br />
localitatea Dolhasca, judeþul Su -<br />
ceava. În anul 1962 a absolvit<br />
Institutul de Artã Teatralã ºi Cine -<br />
mato graficã "I.L. Caragiale", din<br />
Bucu reºti. Vedetã a teatrului de<br />
revistã, alãturi de Stela Popescu a<br />
format un cuplu artistic celebru<br />
atât în þarã, cât ºi peste hotare. ªi<br />
dacã de mic visa sã ajungã actor,<br />
ruga îi este ascultatã în 1958, când<br />
este admis la Institutul de Artã<br />
Teatralã ºi Cinematograficã din<br />
Bucureºti. Prima reprezentaþi e pe<br />
scena de teatru ºi totodatã debutul<br />
ca actor - student are loc la Teatrul<br />
Casan dra. Pentru activitatea lor,<br />
cei doi mari actori au fost rãsplãtiþi,<br />
în anul 2002, cu Premiul<br />
special al UNITER pentru teatrul<br />
de revistã. În prezent, este directorul<br />
Teatrului de revistã "Con -<br />
stantin Tãnase", din Bucu reºti. În<br />
filmele realizate pentru marele<br />
Pagina 12<br />
Noi nu am cerut să fim români. Am avut noroc!<br />
ecran, mai ales dupã 1990, a rei -<br />
terat formula de succes practicatã<br />
pe scenã: "Ana ºi... hoþul" (1981),<br />
"Miss Litoral" (1990), "Anotimpul<br />
iu birii", "În fiecare zi mi-e<br />
dor de tine", "A doua cãdere a<br />
Constantinopolului" (1994), "Paradisul<br />
în direct" (1995), "Sexy<br />
Harem Ada-Kaleh” (2001). În<br />
luna februarie a anului 2004, a fost<br />
distins cu Ordinul "Meritul Cultu -<br />
ral", în grad de Mare Ofiþer.<br />
Povestea care vã va schimba viaþa<br />
S.C. MERENDA PRIM S.R.L.<br />
Vi s-a făcut foame Doriţi să mâncaţi pe săturate, ieftin şi bun, ca la "mama acasă" Nimic mai simplu!<br />
VÃ AªTEPTÃM LA CANTINA PRIMÃRIEI<br />
S.C. MERENDA<br />
PRIM S.R.L.<br />
vã oferã aceastã oportunitãte, zilnic, atât la<br />
sediul societãþii aflat la subsolul<br />
Primãriei, cât ºi la punctul de lucru<br />
din Piaþa oraºului <strong>Mizil</strong>.<br />
au de fãcut.<br />
În seara<br />
ace ea, soþul l-a<br />
luat pe bunic de<br />
mânã ºi l-a condus<br />
cu grijã la masa<br />
mare din centrul<br />
camerei. Bunicu'<br />
urma sã mãnânce<br />
la masã împreunã<br />
cu întreaga familie<br />
- în seara aceea<br />
ºi în fiecare searã<br />
de-atunci înainte,<br />
pânã la sfârºitul<br />
zilelor lui. ªi,<br />
dintr-un motiv sau<br />
altul, nici fiul ºi<br />
nici nora nu mai<br />
pãreau sã fie de -<br />
ranjaþi dacã se<br />
vãrsa din lapte pe<br />
faþa de masã sau<br />
dacã mai cãdea<br />
câte-o furculiþã pe<br />
covor.<br />
Copiii sunt ca niºte<br />
radare extrem de sensibile.<br />
Ochii lor nu lasã nimic neobservat,<br />
urechile lor sunt întotdeauna<br />
pe recepþie, iar mintea lor<br />
prelucreazã neobositã mesajele<br />
pe care le recepþioneazã.<br />
Totodatã, S.C. MERENDA PRIM S.R.L. <strong>Mizil</strong> primeºte<br />
comenzi ºi livreazã mâncare la sediile societãþilor comerciale<br />
(instituþiilor) sau la domicilii, închiriazã sala pentru diverse evenimente<br />
(agape, nunþi, botezuri, parastase) la urmãtoarele tarife:<br />
25-30 persoane = 300 lei; 30-50 persoane = 400 lei;<br />
50-70 persoane = 500 lei<br />
ºi preparã masa pentru aceste evenimente!<br />
Pentru rezervãri sau alte informaþii:<br />
Tel. 0244-250027/25008<br />
int. 35 - Cantina.<br />
Citeºte ºi: MIZILUL<br />
publicaþie lunarã a întregului oraº