Ecotoxicologia metalelor grele in lunca Dunarii - CESEC
Ecotoxicologia metalelor grele in lunca Dunarii - CESEC
Ecotoxicologia metalelor grele in lunca Dunarii - CESEC
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Ecotoxicologia</strong> <strong>metalelor</strong> în <strong>lunca</strong> Dunării 145<br />
Totuşi, concentraţiile de Pb în ţesuturile de Salix sp. arată o tend<strong>in</strong>ţă de descreştere către<br />
ecosistemele mai avansate succesional. Trebuie remarcat şi faptul că Salix absoarbe metale<br />
d<strong>in</strong> orizonturi ale solului mai profunde decât cele d<strong>in</strong> care s-a prelevat. Informaţii<br />
suplimentare cu privire la acest aspect s-au obţ<strong>in</strong>ut studi<strong>in</strong>d prelim<strong>in</strong>ar distribuţia <strong>metalelor</strong><br />
pe profil de adâncime (decembrie 1996, prelevare d<strong>in</strong> orizontul superficial, de la 40 cm şi de<br />
la 80 cm, câte 5 unităţi de probă, în ecosistemele cu populaţii de salcie). Evaluarea<br />
distribuţiei concentraţiilor pe profil de adâncime s-a făcut şi în 2002 în gr<strong>in</strong>dul H2. Pe baza<br />
datelor disponibile nu putem spune că concentraţiile de Pb în orizonturile mai profunde ale<br />
solului pe gradientul succesional ar avea o tend<strong>in</strong>ţă de variaţie <strong>in</strong>versă celei d<strong>in</strong> orizontul<br />
superficial, ceea ce lasă loc ipotezei că un rol important în distribuţia Pb îl au şi<br />
particularităţile fiziologice ale speciilor (respectiv ale Salix sp.) Un alt aspect care trebuie<br />
menţionat este că în seria 2 concentraţiile de Pb în partea supraterană a plantelor sunt mult<br />
mai mari decât cele d<strong>in</strong> seria 1 şi comparabile cu cele d<strong>in</strong> partea subterană, sugerând un<br />
posibil efect al depunerilor atmosferice (care au mai fost <strong>in</strong>vocate ca posibil fenomen<br />
explicativ în cazul distribuţiei Cu).<br />
‣ Pb în apă subterană şi de suprafaţă are o distribuţie a concentraţiilor similară cu cea a Fe,<br />
Mn, Zn şi Cr, cu excepţia apei de suprafaţă d<strong>in</strong> seria 2. În cazul acesteia tiparul de distribuţie<br />
a Pb este similar cu cel al Cu (descreştere de la gr<strong>in</strong>d la lacuri). Concentraţiile de Pb în<br />
macrofitele acvatice d<strong>in</strong> lacuri sunt mai mici decât cele în macrofitele d<strong>in</strong> mlaşt<strong>in</strong>i, în<br />
corelaţie cu distribuţia Pb în apa de suprafaţă.<br />
‣ Concentraţiile de Pb în sestonul ecosistemelor d<strong>in</strong> seria 1 au o distribuţie similară cu cea a<br />
celorlalte metale. În seria 2 tiparul de variaţie este diferit de al celorlalte metale cu tend<strong>in</strong>ţă<br />
de scădere a concentraţiilor d<strong>in</strong>spre lacuri spre ecosistemele mai avansate succesional.<br />
Distribuţia Cd (figura 34)<br />
‣ În sol/sediment. În ecosistemele seriei 1 domeniul de variaţie al concentraţiilor este similar,<br />
cu excepţia depresiunii <strong>in</strong>terioare, care prez<strong>in</strong>tă concentraţii de Cd mai mari, datorită,<br />
probabil, fracţiilor f<strong>in</strong>e dom<strong>in</strong>ante în sedimentul de aici. În seria 2 se observă o scădere a<br />
concentraţiilor de la mlaşt<strong>in</strong>i către depresiunile <strong>in</strong>terioare şi gr<strong>in</strong>d, în corelaţie cu ponderea<br />
fracţiilor f<strong>in</strong>e în sol/sediment. Cele mai mici concentraţii se găsesc însă în lacuri. Este posibil<br />
ca acest fapt să se datoreze cantităţii mari de materie organică d<strong>in</strong> orizontul 0-8 cm prelevat<br />
(în celelalte ecosisteme m<strong>in</strong>eralizarea este mult mai <strong>in</strong>tensă ca în lacuri datorită expunerii<br />
solului/sedimentului la aer pe perioade lungi; în lacuri expunerea la aer, favorizând<br />
m<strong>in</strong>eralizarea, are loc o dată la 3-4 ani, la niveluri foarte scăzute ale Dunării), în măsura în<br />
care Cd este asociat predom<strong>in</strong>ant cu fracţia m<strong>in</strong>erală f<strong>in</strong>ă. Concentraţiile de Cd în macrofitele<br />
d<strong>in</strong> lacuri sunt destul de mari (până la 6 ppm), dar nu se regăsesc în concentraţiile de la<br />
nivelul sedimentului (valori maxime de 1.6 ppm), deşi abudenţa biomasică a macrofitelor<br />
este mare (peste 300g s.u. / m2, Cristofor şi Sârbu, 1997). O posibilă explicaţie ar putea fi<br />
exportarea Cd eliberat pr<strong>in</strong> descompunere în formă dizolvată la ieşirea apei d<strong>in</strong> lacuri.<br />
‣ Concentraţiile în plante, partea subterană, cresc în seria 1 o dată cu stadiul succesional. Date<br />
referitoare la partea supraterană în această serie nu au fost disponibile, cu excepţia ţesuturilor<br />
de Salix, care au prezentat o uşoată tend<strong>in</strong>ţă de descreştere cu stadiul succesional. Aceeaşi<br />
tend<strong>in</strong>ţă s-a observat şi în cazul vegetaţiei (părţile subterană şi supraterană) d<strong>in</strong> seria 2, în<br />
corelaţie cu concentraţia de Cd d<strong>in</strong> sol.<br />
‣ Concentraţiile de Cd în apa subterană în seria 1 au fost mai mari în privalul extern (I3) şi<br />
gr<strong>in</strong>dul matur (I4), comparativ cu ecosistemele mai apropiate de Dunăre (ţărmul şi gr<strong>in</strong>dul<br />
jos). Concentraţiile în apa de suprafaţă au fost mai mari în ecosistemele mai avansate<br />
succcesional ale seriei 1, până la 8.4 ppb în privalul extern, comparativ cu ţărmul (apa d<strong>in</strong><br />
Dunăre). Caz unic, concentraţiile Cd în apa subterană au fost mai mici decât concentraţiile<br />
d<strong>in</strong> apa de suprafaţă. Concentraţiile d<strong>in</strong> apa de suprafaţă în seria 1 par a fi corelate şi cu<br />
concentraţiile în sol, nu doar cu timpul de staţionare. De asemenea, în seria 2 cele mai mici<br />
concentraţii se găsesc în apa subterană a gr<strong>in</strong>dului matur, fi<strong>in</strong>d mai mari în depresiuni şi<br />
mlaşt<strong>in</strong>i, acolo unde şi concentraţiile în sol şi plante sunt mai mari. Domeniul de variaţie al