Planificare
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Planificare</strong> și control
Proiectul poate fi<br />
definit ca: <br />
O succesiune de<br />
activităţi<br />
încadrate de<br />
evenimente,<br />
relaționate între<br />
ele pentru<br />
atingerea unui<br />
obiectiv<br />
pentru care<br />
există un<br />
disponibil de<br />
resurse<br />
financiare,<br />
materiale şi<br />
umane.
Elementele proiectului<br />
<br />
Activități (intervale de<br />
timp în care resursele sunt<br />
convertite în rezultate)<br />
Evenimente (momente în<br />
timp ce marchează<br />
începutul respectiv<br />
sfârșitul unei activități)
Modelul proiectului<br />
<br />
Trebuie să îndeplinească două<br />
condiții:<br />
• Simplitate<br />
• Fidelitate
Utilitatea modelului<br />
<br />
Durată<br />
Costuri<br />
Performanțe<br />
Model
Un model: Graful<br />
<br />
Succesiune de arce și noduri relaționate<br />
astfel încât să respecte 4 axiome:<br />
• Graful e totdeauna orientat<br />
• Nu conține bucle<br />
• Nu conține circuite<br />
• Are un singur nod inițial și un singur nod final.
Convenții<br />
<br />
Americană: Activitățile sunt reprezentate pe arce și<br />
evenimentele în noduri.<br />
Europeană: Activitățile sunt reprezentate în noduri,<br />
evenimentele nu au reprezentare în graf iar arcele<br />
dau interdependența dintre activități.
În funcţie de complexitate putem evidenţia 4 niveluri ierarhice ale<br />
structurilor de fabricaţie:<br />
<br />
1. Unitatea<br />
automată de<br />
prelucrare ce<br />
conţine o<br />
maşinăunealtă<br />
echipată cu<br />
un sistem de<br />
stocare şi un<br />
sistem de<br />
transfer.<br />
2. Celula de<br />
fabricaţie<br />
constituită<br />
din două sau<br />
mai multe<br />
unităţi<br />
automate de<br />
prelucrare<br />
coordonate<br />
printr-un<br />
sistem<br />
informatic<br />
centralizat.<br />
3. Sistemul de<br />
fabricaţie ce<br />
cuprinde mai<br />
multe celule<br />
de fabricaţie<br />
conectate<br />
prin sisteme<br />
automate de<br />
transport și<br />
beneficiază<br />
de un sistem<br />
informatic de<br />
gestiune<br />
centralizată.<br />
4. Arhitectura<br />
de fabricaţie<br />
ce cuprinde<br />
unul sau mai<br />
multe sisteme<br />
de fabricaţie<br />
coordonate<br />
de un sistem<br />
informatic<br />
centralizat.
Arhitecturile de fabricaţie difuze se pot defini ca sisteme de fabricaţie ce<br />
conţin două sau mai multe puncte de lucru deservite de sisteme de<br />
transport, transfer şi depozitare.<br />
<br />
Fig. 1 Arhitectură de fabricaţie difuză
Arhitecturile de fabricaţie concentrate se pot defini ca sisteme de<br />
fabricaţie ce conţin un singur punct de lucru deservit de sisteme de<br />
transport, transfer şi depozitare.<br />
<br />
Fig. 2 Arhitectură de fabricaţie concentrată
Arhitectură de fabricație<br />
<br />
Elemente<br />
de<br />
structură<br />
și<br />
auxiliare:<br />
• puncte de lucru (PL),<br />
• sisteme de transport<br />
(TT),<br />
• sisteme de transfer<br />
(TR)<br />
• sisteme de<br />
depozitare (SD).<br />
• Elemente auxiliare:<br />
entităţi circulante<br />
(EC) şi operatori<br />
umani (OP).
Elementele structurale ale unei arhitecturi de fabricație<br />
<br />
Punctele de lucru sunt elementele structurale prin<br />
intermediul cărora sunt îndeplinite toate operaţiile din fişa<br />
tehnologică în scopul obţinerii unui anumit produs.<br />
Rolul sistemelor de transport este acela de a realiza<br />
deplasarea entităților circulante (semifabricate, piese, scule)<br />
între elemente structurale ale arhitecturii de fabricație situate la<br />
distanță.<br />
Sistemele de transfer au rolul de a face orientarea fixarea<br />
entităților circulante precum și legătura între elemente<br />
structurale apropiate.<br />
Sistemele de depozitare asigură stocarea elementelor<br />
circulante pe o perioadă determinată de timp.
Fig. 3 Evolutia nivelului de efort pe durata realizarii unui proiect industrial
Schema structurală stabileşte relaţiile de precedenţă succesiune<br />
dintre diferitele elemente componente ale arhitecturii de fabricaţie.<br />
Unele activităţi se pot desfăşura în paralel în timp ce altele sunt<br />
determinate de relaţii de succesiune cauzală de tip liniar.<br />
<br />
Fig. 4 Exemplu de schemă structurală liniară
2<br />
<br />
3<br />
1<br />
5<br />
5<br />
Fig. 5 Exemplu de utilizare a grafului în analiza drumului critic
Fig. 6 Graful asociat schemei structurale din fig.4
Structura costurilor<br />
<br />
Costurile indirecte<br />
Vizează cheltuieli administrative, de consultanţă, audit şi<br />
dobânzi bancare.<br />
Nu sunt asociate cu nici o activitate şi sunt direct<br />
proporţionale cu durata proiectului.<br />
Costurile directe<br />
Reprezintă muncă, materiale, echipamente şi uneori<br />
subcontractări.<br />
Aceste costuri sunt în directă legătură cu activităţile.<br />
Costul direct al proiectului se obţine prin însumarea<br />
costurilor fiecărei activităţi.
Fig. 7 Graficul costuri-durata de realizare
Fig. 8 Gestionarea corelată a duratei și costurilor
Fig. 9 Graful unui proiect derulat la parametri normali
Activitate<br />
Activități<br />
desfășurate la<br />
parametrii<br />
economici<br />
Timp<br />
normal<br />
[zile]<br />
Costuri<br />
directe<br />
normale<br />
[u.m.]<br />
Activități desfășurate la<br />
durata minimă posibilă<br />
Timp<br />
limită<br />
[zile]<br />
<br />
Costuri<br />
directe<br />
limită<br />
[u.m.]<br />
Reducerea<br />
posibilă a<br />
duratei<br />
activității<br />
[zile]<br />
Creșterea<br />
costului<br />
activității în<br />
unitatea de<br />
timp<br />
[u.m.]/zi<br />
A 10 120 10 120 - -<br />
B 11 140 8 185 3 15<br />
C 9 100 7 124 2 12<br />
D 6 80 4 120 2 20<br />
E 7 100 5 148 2 24<br />
F 9 120 8 130 1 10<br />
G 9 90 7 112 2 12<br />
H 12 140 10 180 2 20<br />
Total - 890 u.m. - 1119 u.m. - -<br />
Tabel 1 Informatii legate de posibilitatea micsorarii duratei activitatilor
Fig.10 Reducerea duratei activitatii G
Fig.11 Reducerea duratei activitatii B
Fig.12 Reducerea duratei activitatii H
Fig.13 Reducerea duratei activitatii E
Fig. 14 Modificarea activitatilor E si F
Fig. 15 Modificarea activitatilor B,C si D
Durata proiectului Costuri directe Costuri indirecte Costuri totale<br />
49 890 588 1478<br />
48 901 576 1477<br />
47 912 564 1476<br />
46 927 552 1479<br />
45 942 540 1482<br />
44 962 528 1490<br />
43 982 516 1498<br />
42 1006 504 1510<br />
41 1040 492 1532<br />
40 1087 480 1567<br />
Tabelul 2 Date de sinteza
Subiecte:<br />
<br />
1. Definiți proiectul pe baza elementelor sale structurale.<br />
2. Definiți graful ca model al proiectului și justificați utilitatea<br />
acestuia.<br />
3. Explicati structura și evoluția corelată a costurilor și duratelor.<br />
4. Definiţi şi explicaţi structura celor 4 niveluri ierarhice ale unei<br />
arhitecturi de fabricaţie.<br />
5. Definiți elementele structurale ale unei arhitecturi de fabricaţie.<br />
6. Reprezentaţi grafic şi explicați deosebirile dintre arhitecturile<br />
de fabricaţie concentrate şi cele difuze pe baza unor scheme<br />
structurale alese de dumneavoastră.<br />
7. Realizați graful asociat unei scheme structurale pentru o<br />
arhitectură de fabricație la alegerea dumneavoastră.