Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Fereastra - 2010<br />
scurt şi ascuţit al biciului caii pornesc<br />
în galop şi trag după ei căruţa cu tot ce<br />
este în ea, ca şi cum ar fi ca fulgul de<br />
uşoară până la staţia următoare.<br />
Date foarte interesante despre<br />
mezilhanea ne-a lăsat Spirea V.<br />
Anastasiu fost primar al <strong>Mizil</strong>ului:<br />
„…popasul ridicat în pădurea<br />
Vlăsia avea un vecin în alt luminiş<br />
al pădurii, o aşezare mult mai veche<br />
cu numele Esteu formată din două cătune:<br />
poteraşi şi pahonţi, după ocupaţiile<br />
locuitorilor” (Dosar 2, pag. 2,<br />
Muzeul de Istorie Ploieşti). Pahonţii<br />
locuiau în Esteu - astăzi străzile G.<br />
Ranetti şi Spitalului şi aveau mahalaua<br />
condusă de un ceauş; ei asigurau<br />
transportul cu căruţa - deci erau căruţaşi.<br />
Aveau gospodării mai întinse şi<br />
mai bogate şi erau socotiţi mai sclipitori,<br />
mai inteligenţi faţă de poterăşeni.<br />
Atât starostele de pahonţi cât şi cel de<br />
poteraşi ştiau carte, dar nu încheiau<br />
zapisul de angajare pentru transport<br />
fără ceauşul de poteraşi. Dintre familiile<br />
de pahonţi amintim: Pahonţu,<br />
Buga, Moraru, Scarlat, etc., pentru<br />
perioada până la 1870.<br />
După apariţia C.F.R.-ului pahonţii<br />
devin în mare măsură birjari,<br />
asigurând transportul călătorilor spre<br />
gară şi invers, pentru că staţia C.F.R. a<br />
fost construită departe de centru mizilenii<br />
neuitând incendiul din 1866”.<br />
(dosar 5, pag.7, Muz. Ist. Ploieşti)<br />
Poterăşenii aveau misiunea<br />
de a însoţi caravana şi a asigura paza<br />
transporturilor. Erau înarmaţi cu puşti,<br />
ghioage, măciuci, topoare, etc. Locuiau<br />
pe străzile Tudor Vladimirescu,<br />
Victoriei, etc. Dintre familiile de<br />
poterăşeni amintim: Ciuciu, Stavru,<br />
Samoilă, Bitoancă, Caiopol, Elisei,<br />
Mihalis, Serdici, Costea, Ianache,<br />
ş.a. (Dosar 4, pag. 14 bis, Muz. Ist.<br />
Ploieşti)<br />
„Se forma un convoi de căruţe<br />
- scrie Spirea Atanasiu - pentru a<br />
se ajuta reciproc. Drumul dura mult<br />
pentru că erau multe pericole ascunse<br />
de pădure iar drumurile erau foarte<br />
proaste - şleauri, din pământ bătătorit…<br />
după vânzarea mărfurilor se încărcau<br />
căruţele cu alte mărfuri necesare<br />
traiului de muntean… mult timp<br />
ei au făcut drumul muntenilor spre<br />
câmp, se numea al sării, al oilor dar<br />
şi al lânii… ei duceau în câmp sare,<br />
fructe, vinuri, ţuică şi luau cereale”<br />
Dascălul Anghel Stoenescu,<br />
despre care Spirea Anastasiu avea o<br />
părere exagerat de bună, a tradus dintre<br />
documentele puse la dispoziţie de<br />
Florina Tocilescu căsătorită cu<br />
Plutar Mareş, o poezioară scrisă în<br />
chirilică care explică drumul delenilor<br />
spre Bărăgan: „ - Lelişoară de la munte<br />
/ Numai-n fustă şi papuci / Cu dăsagii<br />
în spinaren / Nu cumva la târg te<br />
duci / - Cobor bade-n Fefelei / Ca să<br />
cumpăr un tartan / Iar în zorii zilei,<br />
mâine / O pornesc spre Bărăgan.”<br />
(Dosar 3, f. 3, Muz. Ist. Ploieşti)<br />
Diligenţele soseau câte 1-2<br />
pe zi. Călătorii aşteptau în baracă sau<br />
în birturile deschise în jurul popasului.<br />
Poşta sosea în marşurile rapsozilor.<br />
Primirea şi plecarea diligenţei<br />
44