Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Fereastra - 2010<br />
nisterul Culturii din Ungaria, că toate<br />
aceste realizări ale culturii clujene ar<br />
fi în realitate expresia „românizării”<br />
Clujului. De parcă românii deveniţi,<br />
în sfârşit, liberi şi stăpâni la ei acasă,<br />
nu ar fi avut dreptul, cel puţin moral,<br />
de a avea propriile lor instituţii de cultură.<br />
Aş mai adăuga la cele deja<br />
menţionate, încă un fapt extrem de<br />
important: încă din primii ani de după<br />
unire, cu sprijinul marelui poet naţional<br />
Octavian Goga, la Cluj va lua<br />
fiinţă şi o episcopie ortodoxă, având<br />
ca întâi stătător pe ierarhul de luminoasă<br />
amintire, Nicolae Ivan, un om<br />
cu capacităţi excepţionale şi cu contribuţii<br />
impresionante atât pe linie clericală<br />
propriu-zisă, cât şi de implicare<br />
în viaţa cultural-spirituală a cetăţii.<br />
Nu există domeniu al vieţii<br />
cultural-ştiinţifice, artistice sau religioase<br />
a acestei perioade care să nu fii<br />
impus în mod justificat oraşul de pe<br />
Someş între cele mai prestigioase şi<br />
importante centre româneşti, dar şi cu<br />
un prestigiu european şi internaţional<br />
cu totul deosebit.<br />
Una dintre posibilele dovezi<br />
ale afirmaţiei de mai sus ar putea-o<br />
constitui numărul deosebit de mare al<br />
clujenilor deveniţi membri ai Academiei<br />
Române, precum şi a numeroase<br />
foruri academice europene şi internaţionale,<br />
invitaţi să participe la cercetări<br />
ştiinţifice de amploare sau să conferenţieze<br />
în marile aule universitare<br />
din întreaga lume.<br />
Efervescenţa cultural-spirituală<br />
extraordinară înregistrată de<br />
municipiul Cluj este grăitor ilustrată<br />
şi de activitatea mai mult decât intensă<br />
din domeniul mass-media. Vrând<br />
să sublinieze importanţa ce revenea<br />
noului oraş, Octavian Goga, spre<br />
exemplu, decide mutarea redacţiei<br />
revistei Ţara noastră aici la Cluj, de<br />
la Sibiu, unde fusese fondată, sub egida<br />
ASTREI, unde va apărea, săptămânal,<br />
în perioada 1922-1938, având ca<br />
directori pe Ilarie Chendi, Octavian<br />
Goga şi Alexandru Hodoş. Tot la<br />
Cluj şi-a mutat sediul şi bilunarul<br />
Cosânzeana – revistă literară ilustrată,<br />
care apăruse la Orăştie între 1911-<br />
1915. La Cluj această revistă va apărea<br />
în două serii, între anii 1922-1926,<br />
1927-1928 şi am enumera dintre colaboratorii<br />
săi de marcă pe Zaharia<br />
Bârsan, Ion Agârbiceanu, Liviu<br />
Rebreanu, Onisifor Ghibu şi Victor<br />
Eftimiu.<br />
Reamintim, de asemenea, că<br />
în perioada 1921-1922, va apărea la<br />
Cluj Gândirea – literară, artistică,<br />
socială, revistă de orientare ortodoxtradiţionalistă<br />
în cadrul redacţiei căreia<br />
au lucrat Cezar Petrescu, Tudor<br />
Vianu, Nichifor Crainic şi atâtea alte<br />
mari personalităţi ale culturii române.<br />
Perioada interbelică cunoaşte<br />
la Cluj o activitate extrem de intensă<br />
în domeniul presei, aici apărând<br />
foarte multe publicaţii de toate genurile,<br />
inclusiv ale unor bresle sau<br />
meserii, partide şi grupări politice,<br />
instituţii culturale, artistice, universitare,<br />
sau ale minorităţilor etnice trăitoare,<br />
alături de români, în acest oraş<br />
multisecular. Aproape toate facultăţile<br />
universităţii clujene au publicat almanahuri,<br />
buletine sau anuare ştiinţifice,<br />
care au cuprins lucrări şi studii ale<br />
celor mai de seamă oameni de cultură<br />
şi universitari ai urbei sau de peste<br />
hotare.<br />
30