Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Almanah<br />
Dr. Dan BRUDAŞCU<br />
Vârsta de aur a Clujului cultural românesc<br />
Recent, am susţinut<br />
o conferinţă<br />
publică<br />
menită a evoca elita<br />
intelectualităţii clujene<br />
în perioada interbelică.<br />
Acţiunea se înscria în ciclul<br />
de manifestări consacrate împlinirii a<br />
90 de ani de la preluarea conducerii<br />
destinelor acestui important centru<br />
cultural, ştiinţific, artistic, universitar<br />
şi academic de către autorităţile române,<br />
ca rezultat imediat al făuririi, la<br />
1 decembrie 1918, a statului naţional<br />
unitar român.<br />
Am urmărit să evidenţiez, pe<br />
baza unei consistente documentări, că<br />
perioada interbelică reprezintă domeniul<br />
de maximă afirmare a culturii şi<br />
spiritualităţii clujene, pentru că era<br />
pentru prima dată în cele peste douăzeci<br />
de secole de existenţă a acestui<br />
oraş, când majoritatea locuitorilor ei,<br />
respectiv cetăţenii de limbă română,<br />
puteau să se exprime nestingherit şi să<br />
îşi pună în valoare potenţialul lor creator.<br />
După cum se ştie, la scurtă<br />
vreme după evenimentul istoric de la<br />
1 decembrie, la Cluj au luat fiinţă nu<br />
numai şcoli, licee sau facultăţi în limba<br />
română, ci şi importante instituţii<br />
culturale cum ar fi Teatrul sau Opera<br />
în limba română.<br />
Spre Clujul românesc îşi vor<br />
îndrepta paşii nu numai extrem de importanţi<br />
oameni de cultură şi universitari<br />
români pentru a pune bazele unei<br />
universităţi româneşti, ci şi cunoscuţi<br />
dascăli şi cărturari sau cercetători de<br />
origine străină. Aş aminti, foarte pe<br />
scurt, în privinţa acestora din urmă, pe<br />
geograful francez Emmanuel de<br />
Martonne, pe zoologul René Jeannel<br />
(venit de la Paris la invitaţia lui Emil<br />
Racoviţă, cu care colaborase la unele<br />
din proiectele sale ştiinţifice anterioare)<br />
sau filologul Yves Auger,<br />
dascăli care au dat strălucire Almei<br />
Mater Napocensis şi au contribuit,<br />
împreună cu confraţii lor români, nu<br />
numai la realizarea unor importante<br />
cercetări ştiinţifice, ci şi inclusiv la<br />
constituirea unor noi ramuri ale ştiinţei<br />
româneşti şi universale.<br />
Dintre numele importante<br />
ale Şcolii clujene aş aminti pe Sextil<br />
Puşcariu, venit de la Cernăuţi, arheologul<br />
şi istoricul Vasile Pârvan sau<br />
stomatologul Gheorghe Bilaşcu, fondatorul<br />
Facultăţii de Stomatologie la<br />
Cluj. Fiecare dintre ei aveau deja în<br />
spatele lor o activitate remarcabilă pe<br />
tărâm ştiinţific sau academic, dar au<br />
preferat să vină la Cluj pentru a contribui<br />
la dezvoltarea învăţământului<br />
universitar în limba română din acest<br />
oraş.<br />
Autorul unei lucrări de pre-zentare<br />
generală a Clujului, intitulată<br />
„Kincses Kolozsvar”, susţinea în<br />
1995, cu certitudine la comanda celor<br />
care finanţau proiectul, respectiv Mi-<br />
(Continuare în pag. 30, 31)<br />
29