Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Almanah<br />
(Urmare din pag. 144)<br />
„marele sfat!”<br />
– Auzi, cine-i aia care să<br />
vede vinind pă colo A cui e<br />
– Ei, cin’ să fie, e Chiva, aia<br />
a lu’ Iancu. Are el patru fete, asta e<br />
măritată în sat cu unul care bea mereu<br />
şi cică astă iarnă a batut-o ca să lipească<br />
coşarul ăla, oadaia unde stă cu ea şi<br />
cica ei îi era frig şi ăsta tot o bătea şi<br />
n-a lăst-o pâna când n-a terminat tot,<br />
acu’, zi tu, nu era timp dă asta vara<br />
Nu ştiu fată cum o fi mai stând cu el!<br />
S-aude că a venit bolnav din război şi<br />
a îmbolnăvit-o şi pe ea…<br />
– Ce vrei Acuma e bărbată-su,<br />
bun, rău pă ăsta i l-a dat ăl de<br />
sus, nu ne mai facem noi păcate<br />
acuma cu una şi cu alta, hai taci acolo<br />
şi toarce lâna aia, că mai ai ninţică,<br />
lasă lumea să treacă pă drum nebagată<br />
în seamă. Am întrebat şi io aşa, că nu<br />
vezi, să ţine dă gard şi tremură, o fi<br />
având ea ceva, crez eu că se duce la<br />
mă-sa în partea ailaltă dă sat. E slabă<br />
rău, uite-te şi tu, s-a îngălbenit şi are<br />
ochii duşi în fundul capului; poartă<br />
basmale negre şi calcă pă drum dă<br />
parcă n-ar avea vlagă în ea. Gata, taci<br />
că trece…<br />
– Vrei Chivo nişte apă te<br />
văz aşa cam că ţi-ar fi ninţel rău dă la<br />
arşiţa asta, ia opreşte-te maică şi ia o<br />
gură din ulciorul ăsta şi stai şi tu ninţel<br />
la umbră cu noi acia, că te-oi duce<br />
şi oi face tu ce ai de făcut pă urmă…<br />
– Ce vreai să faci să-i dai<br />
apă dîn ulciorul nostru Las-o fetică,<br />
n-auzi că are ceva, n-o vezi cât-i de<br />
slabă Las-o! Fie la ea, acolo…<br />
Chiva mergea ţinându-se cu<br />
mâinile de gard, când trecea pe langă<br />
cineva se ţinea cu puterile ei şi se străduia<br />
să meargă ca toată lumea, nu îi<br />
plăcea să o întrebe care mai de care ce<br />
are, sau cum o duce. Rar se ducea la<br />
mamă-sa, în partea cealaltă de sat.<br />
Acu’ îi era dor de ea, se simţea slăbită,<br />
de câteva zile, vărsa tot ce mânca,<br />
tuşea în continuu şi era palidă, noptea<br />
trecută dormise sub o şatră, că bărbatul<br />
ei, Gheorghiţă, venise beat şi a<br />
pus-o să-i mai aducă băutură din beci<br />
şi ea avea friguri, stătea învelită cu<br />
două pături, da’ el nu a avut milă. A<br />
pus-o să-i încălzescă apa, să-l spele pe<br />
picioare, să-i aducă mâncarea la pat şi<br />
dacă nu i-a plăcut, a azvârlit-o în scârbă.<br />
Acum se simţea rău şi deşi era o<br />
femeie căreia nu-i plăcea să se plângă<br />
de greutăţile pe care le are, de data asta<br />
simţea că va găsi înţelegere la ai ei.<br />
Se măriatse cu Gheorghe<br />
pentru că deja în sat era considerată<br />
fată bătrână şi, oricum, dintre surori<br />
ea trebuia să se mărite prima, iar taică-su<br />
i l-a gasit pe băiatul ăsta, care<br />
venise din război şi îşi căuta o nevastă.<br />
Familia ei era, ca şi a lui, înstărită<br />
şi de-aia s-au gândit că va fi bine.<br />
Chiva nu se considera o femeie<br />
frumoasa şi îi plăcea să stea mai<br />
tot timpul departe de ceilalţi, nu era<br />
vorba despre izolare, dar avea ceva în<br />
fiinţa ei care o împiedica să râdă, să<br />
simtă viaţa aşa cum o făceau alţii. În<br />
copilărie fusese veselă, vorbăreaţă<br />
chiar mândră de tot ce făcea, cum se<br />
îmbrăca, sau de felul în care o priveau<br />
celelalte fete. Dar, cu timpul, un şarpe<br />
cenuşiu i-a muşcat sufletul, devenind<br />
de nerecunoscut.<br />
Simţea o deşertăciune mai<br />
presus de firea şi putinţa ei de a pricepe<br />
lucrurile, de a le înţelege, de a le<br />
(Continuare în pag. 146)<br />
145