Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Almanah<br />
(Urmare din pag. 120)<br />
HUNAYN BIN ISHAQ<br />
a fost Abu Zaid Al-Ibadi, cu referire la descendenţa din triburile<br />
Ibad, triburi arabe creştine nestoriene din Hira. Limba<br />
sa maternă era siriaca. S-a născut la Hira, în epoca de aur din<br />
istoria civilizaţiei arabe islamice, în anul 194 d. Hegira / 810<br />
d. Chr., iar când a ajuns la vârsta adolescenţei, a plecat în alte<br />
ţări. A locuit o vreme în Basra, unde a stat permanent în<br />
preajma lui Khalil Ibn Ahmad Al-Farahidi, până şi-a însuşit<br />
perfect limba arabă. Vorbea cu fluenţă, elocvenţă, distincţie şi în<br />
stil poetic. Apoi a ajuns, în călătoriile sale, la Bagdad, unde a început să participe<br />
la consiliile învăţaţilor, mai ales în ce al lui Yuhanna Ibn Masawaiyh,<br />
traducătorul palatului abbasid din vremea aceea. Hunayn punea multe întrebări,<br />
ceea ce l-a înfuriat pe Yuhanna, care l-a izgonit. Şi-a reluat călătoriile pe drumul<br />
învăţăturii, ajungând în ţinutul romanilor bizantini, unde a rămas mai mult<br />
de doi ani, răstimp în care a învăţat limba greacă, pe care a ajuns s-o<br />
stăpânească atât de bine, încât putea să memoreze poeziile lui Herodot. Ibn<br />
Juljul spune în acest sens: „Hunayn era un cunoscător desăvârşit al limbii arabilor<br />
şi un cunoscător extrem de fin al limbii greceşti, vorbind cu elocvenţă în<br />
ambele limbi”.<br />
Califul Al-Maamun a ştiut cum să exploateze talentele lui Hunayn Ibn<br />
Ishaq, numindu-l traducător şi i-a poruncit să traducă tot ceea ce putea din<br />
cărţile înţelepţilor greci în limba arabă şi să corecteze traducerile făcute de alţii.<br />
Hunayn a sintetizat şi a desluşit cel mai bine înţelesurile cărţilor lui Hipocrate<br />
şi Galenus. Al-Maamun l-a făcut custodele bibliotecii palatului, plătindu-i-se<br />
echivalentul în aur al greutăţii cărţilor traduse în arabă. Din acest motiv, cărţile<br />
lui Hunayn erau scrise cu litere mari şi grafie cu caractere îngroşate, pe rânduri<br />
cu spaţii mari între ele şi hârtie groasă care echivala în grosime cu trei, patru<br />
foi de hârtie. Scopul lui era să mărească volumul cărţii şi să-i crească greutatea,<br />
pentru banii de aur pe care-i primea în funcţie de această greutate. Folosea acel<br />
tip de hârtie în mod intenţionat, iar acest lucru a contribuit la conservarea cărţilor<br />
ani îndelungaţi.<br />
Hunayn a continuat să aibă, în primii ani din epoca califului Al-<br />
Mutawwakil, aceeaşi poziţie pe care o avusese în timpul predecesorilor acestuia<br />
(califii Al-Maamun, Al-Mutasim şi Al-Wathiq) Ulterior, noul calif<br />
l-a acuzat de necredinţă, l-a întemniţat şi i-a confiscat bunurile şi cărţile (a fost<br />
considerat un pericol pentru ideile filozofice răspândite).<br />
Majoritatea scrierilor lui Hunayn s-au<br />
pierdut sau au fost distruse în timpul acestor persecuţii.<br />
Totuşi, au rămas două cărţi importante,<br />
prima Cartea aforismelor filozofilor, iar a doua<br />
Înţelegerea adevărului religiei.<br />
(Continuare în pag. 122, 123)<br />
121