Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Cititi online - CLICK AICI - Primaria Mizil
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Fereastra - 2010<br />
Legăturile Ţărilor Române<br />
cu Muntele Athos<br />
Cunoscut încă din secolele VIII<br />
- IX ca loc de vieţuire pentru<br />
numeroşi sihaştri, aflat în penisula<br />
Calcidica, din Grecia de azi,<br />
Muntele Athos a devenit cel mai de<br />
seamă centru de viaţă monahală ortodoxă<br />
după anul 963, când fostul ofiţer<br />
si demnitar bizantin Atanasie a întemeiat<br />
aici Lavra cea Mare. În anul<br />
1046, era pomenit în documente sub<br />
numele de ,,Sfântul Munte”, având<br />
pe atunci 180 de lăcaşuri de închinare,<br />
cu 2000 de călugări.<br />
Astfel, Muntele Athos a devenit<br />
cel mai de seamă centru de viaţă<br />
culturală şi duhovnicească din întregul<br />
Răsărit ortdox.<br />
Legăturile Ţărilor Române<br />
cu Athosul au început în vremea lui<br />
Nicolaie Alexandru Basarab şi au căpătat<br />
consistenţă sub domnia fiului<br />
său Vladisislav I sau Vlaicu Vodă. Cu<br />
ajutorul material al acestor domnitori,<br />
egumenul Hariton, ajuns mai târziu<br />
protos al Muntelui Athos şi mitropolit<br />
al Ungrovlahiei, a refăcut din temelie<br />
mănăstirea Cutlumus, mănăstire<br />
care a primit şi alte danii româneşti,<br />
încât în unele acte era numită ,,Marea<br />
lavră a Ţării Româneşti”. (Printre cei<br />
care i-au făcut danii s-a aflat Mircea<br />
cel Bătrân - după acte mai târzii, se<br />
pare că acesta chiar a refăcut mănăstirea).<br />
În afară de Cutlumus, au mai<br />
fost ajutate de domnii munteni, în secolul<br />
al XV-lea, şi alte mănăstiri athonite.<br />
De pildă, la mănăstirea Marea<br />
Lavră se păstrează o icoană a Sfântului<br />
Atanasie Athonitul, dăruită de<br />
Vladislav I şi soţia sa Ana.<br />
Alexandru Vodă dăruia mănăstirii<br />
Zografu, la 9 februarie 1433,<br />
un ajutor anual de 3000 de aspri, la rugămintea<br />
egumenului Moise, venit<br />
atunci la Târgovişte, însoţit de alţii<br />
doi călugări. Dania a fost reînoită de<br />
Radu cel Mare. Mănăstirea Filoteu a<br />
primit din partea lui Vlad Ţepeş - la<br />
12 iunie 1457 - o danie anuală de<br />
4000 de aspri (la care se adăugau alţi<br />
300 pentru cheltuiala celor ce veneau<br />
să-i ridice). Dania a fost întărită de<br />
Vlad Călugarul.<br />
Ajutoarele moldoveneşti că-tre Athos<br />
apar în secolul al XV-lea, spre mănăstirea<br />
Zografu. În 1442, fiul lui<br />
Alexandru cel Bun - Ilieş, îi dădea<br />
unui egumen de la Zografu privilegiul<br />
de a veni în fiecare an după ajutor bănesc.<br />
Această mănăstire s-a bucurat de<br />
o deosebită solicitudine din partea lui<br />
Ştefan cel Mare. Astfel, la 10 mai<br />
1466 i-a hărăzit un ajutor de 100 de<br />
galbeni anual, din care s-a renovat în-<br />
(Continuare în pag. 107)<br />
106