Nr. 2/2010 Anul 125 - Revista PÄdurilor
Nr. 2/2010 Anul 125 - Revista PÄdurilor
Nr. 2/2010 Anul 125 - Revista PÄdurilor
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Bibliografie<br />
B r a u n e r, H . , 1 9 2 9 : Comerţul şi industria lemnului<br />
din România. Editura Krafft & Drotleff S.A., Sibiu,<br />
248 p.<br />
B r ă t i a n u , V. , 2 0 0 6 : Politica de stat a lemnului.<br />
În: <strong>Revista</strong> Pădurilor, nr. 1, pp. 44-49.<br />
D e m . - G â r b o v i Ş t . , 1 9 3 0 : H. Brauner,<br />
Comerţul şi industria lemnului din România. Recenzie<br />
precădere pe cale manuală, din butuci de lungimi corespunzătoare,<br />
obţinuţi prin secţionarea transversală a buştenilor.<br />
Doagele de fag trebuiau să se facă din lemn sănătos<br />
şi puteau avea noduri mici pe o singură faţă. În cazul doagelor<br />
de stejar (cele de cer erau excluse), lemnul trebuia<br />
despicat longitudinal, nu şi ferăstruit, având grijă ca razele<br />
să fie vizibile pe ambele suprafeţe. În ceea ce priveşte butoaiele,<br />
acestea se produceau doar în câteva fabrici, care<br />
nu acopereau decât ceva mai puţin de 20% din necesar.<br />
c) Produse în stare brută, neprelucrată. Această categorie,<br />
conform celor arătate mai înainte, cuprindea<br />
grinzi, manele, lemn de mină realizate la pădure.<br />
d) Lemnul de foc era în anul 1929 produsul cu cea<br />
mai mare pondere realizat din masa lemnoasă exploatată<br />
în România, proporţia ridicată, de 60% (echivalent 12,6<br />
mil. m 3 volum net după scăderea aşa-numitelor deşeuri),<br />
ce revenea acestuia, având darul de a exprima stadiul modest<br />
de dezvoltare a economiei forestiere româneşti la data<br />
respectivă, evident şi dacă se iau în considerare celelalte<br />
direcţii de valorificare relevate până acum. Această<br />
opinie este de altfel clar exprimată de însuşi autorul cărţii,<br />
care în termeni lipsiţi de orice urmă de ambiguitate<br />
subliniază că “o producţiune intensă a lemnului de foc<br />
este în dauna industrializării şi a economiei naţionale,<br />
pentru că se dă materiei prime o valorificare redusă la minimum,<br />
pe când prin industrializarea lemnului, ne stau la<br />
dispoziţie variate feluri sub care lemnul ar putea fi valorificat<br />
mult mai folositor”. Având în vedere termenii laudativi<br />
la adresa calităţii lemnului de la noi din acea vreme,<br />
remarcaţi în cele deja prezentate, putem bănui că, cel<br />
puţin în parte, la fasonarea acestui sortiment inferior era<br />
utilizat şi lemn cu însuşiri ce ar fi permis o mai bună valorificare<br />
a sa. În acest sens, autorul adăuga: “Cu timpul<br />
ar trebui să se întrebuinţeze pentru combustibil numai<br />
acel lemn care nu corespunde unei întrebuinţări mai<br />
valoroase”.<br />
În acelaşi timp trebuie reţinut că, în ţara noastră, consumul<br />
anual de lemn de foc pe locuitor era în acea perioadă<br />
de 0,500 m 3 , înregistrându-se drept consecinţă un<br />
consistent surplus care era destinat exportului.<br />
Exportul şi importul de produse forestiere. Aruncând<br />
o privire spre trecut, autorul consemna faptul că începutul<br />
exporturilor din România s-a făcut cu lemn provenind<br />
de pe valea Bistriţei, tranzitat prin Galaţi, de unde lua<br />
drumul spre Turcia. Iniţial, lemnul s-a exportat sub formă<br />
de buşteni şi sub formă de dulapi, tăiaţi la Galaţi. Pentru<br />
realizarea acestora din urmă, butucii rezultaţi prin secţionarea<br />
buştenilor erau aşezaţi pe capre speciale şi tăiaţi cu<br />
beschia, un ferăstrău cu lamă lată, mânuit în plan vertical<br />
de doi muncitori, de obicei turci, unul stând pe capră iar<br />
ce de al doilea la sol.<br />
Primele ferăstraie din Moldova odată instalate, mai<br />
târziu s-a trecut la exportul de cherestea, al cărui volum a<br />
crescut an de an. În anul 1925, România a exportat un volum<br />
de circa 2 mil. m 3 cherestea, ocupând al treilea loc<br />
între statele europene exportatoare de astfel de produse,<br />
după Finlanda şi Suedia şi înaintea Rusiei.<br />
În perioada redactării lucrării se mai exportau doage,<br />
deşi butoaiele ce se fabricau nu acopereau decât o mică<br />
parte din cerinţe. Se exportau, de asemenea, în cantităţi<br />
mici, mobilă din lemn curbat, talaş, în Egipt şi Grecia.<br />
Dar, un loc aparte îl ocupa exportul de lemn de foc,<br />
în exclusivitate de fag. Înainte de primul război mondial,<br />
din vechiul regat se exporta anual o cantitate de circa<br />
20.000 t, pentru ca, după război, media anuală să se ridice<br />
la 1.200.000 t (în text, 120.000 vagoane de cale ferată<br />
a 10 t), un volum impresionant, care ar fi putut fi valorificat<br />
în mod mult mai eficient.<br />
Subliniind starea de înapoiere a industriei lemnului<br />
din ţara noastră, cartea conţine unele referiri la exportul<br />
de buşteni care se practica. Se arată că se exportau buşteni<br />
grevaţi de taxe mari de export (pentru un vagon de<br />
10 t: 3.000 lei la fag, 3.500 lei la carpen, 8.000 lei la tei,<br />
4.000 lei la plop, 5.000 lei la frasin), pentru a se importa<br />
în schimb produse industrializate, la care se plăteau taxe<br />
de import şi ele destul de ridicate.<br />
Predominau la importuri produse precum: cutii, casete,<br />
pervazuri, bastoane, scule de lemn, mânere pentru<br />
unelte etc.<br />
Ca şi în prezent, acum 80 de ani unele ţări europene<br />
duceau o politică de conservare a propriilor resurse, importând<br />
o parte din lemnul necesar. Sunt menţionate în acest<br />
sens Germania şi Franţa care, deşi se evidenţiau printr-un<br />
fond forestier destul de însemnat, recurgeau la import.<br />
în: <strong>Revista</strong> Pădurilor, nr. 2, pp. 149.<br />
G u i n a r d , D . , 2 0 0 4 : Aperçu de la filière-bois<br />
dans le monde et en Europe. În: Revue Forestière<br />
Française, numéro spécial, pp. 39-46.<br />
M i l e s c u , I . , A l e x e , A . , 1 9 8 2 : Economie<br />
forestieră. Editura Ceres, Bucureşti, 338 p.<br />
P o p e s c u , G h . , P ă t r ă ş c o i u , N . , G e o r g e s -<br />
c u , V. , 2 0 0 4 : Pădurea şi omul. Editura Nord Carta,<br />
Suceava, 603 p.<br />
Prof. univ. dr. ing. Eugen C. BELDEANU<br />
Facultatea de Silvicultură şi Exploatări Forestiere Brașov<br />
REVISTA PĂDURILOR • <strong>Anul</strong> <strong>125</strong> • <strong>2010</strong> • <strong>Nr</strong>. 2 43