Nr. 2/2010 Anul 125 - Revista PÄdurilor
Nr. 2/2010 Anul 125 - Revista PÄdurilor
Nr. 2/2010 Anul 125 - Revista PÄdurilor
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Din istoria silviculturii româneşti<br />
O carte consacrată valorificării lemnului<br />
din România, apărută la mijlocul perioadei<br />
interbelice<br />
Eugen C. BELDEANU<br />
La mijlocul perioadei interbelice, în anul 1929, H.<br />
Brauner a publicat cartea cu titlul Comerţul şi industria<br />
lemnului din România care, prin datele consemnate, are<br />
darul de a reţine atenţia cititorului de astăzi. Adăugăm că<br />
lucrarea este scrisă la puţini ani după conferinţa din 25<br />
mai 1921 a economistului şi omului politic Vintilă<br />
Brătianu, cu titlul Politica de stat a lemnului, expozeu ulterior<br />
apărut în revista Economia forestieră şi, prin grija<br />
acad. Victor Giurgiu, recent republicat în <strong>Revista</strong> pădurilor.<br />
Opinia la vremea respectivă, aşa cum transpare din<br />
discursul lui Vintilă Brătianu, era că lemnul reprezenta<br />
una din resursele naturale vitale ale economiei noastre<br />
naţionale, capabile să permită refacerea ţării distruse de<br />
război şi să-i asigure un viitor mai bun, dar care se impunea<br />
a fi valorificată în mod raţional.<br />
Apariţia cărţii respective a constituit la acea vreme<br />
un eveniment important, ea reliefând nivelul la care se<br />
aflau atunci preocupările şi realizările specialiştilor autohtoni<br />
din domeniu pe linia valorificării lemnului. În recenzia<br />
apărută în <strong>Revista</strong> pădurilor în anul 1930, Şt.<br />
Dem.-Gârbovi relevă caracterul foarte variat al problematicii<br />
tratate în carte şi utilitatea acesteia pentru informarea<br />
îndeosebi a publicului larg, nu în mod predilect a<br />
silvicultorilor. Amintind în treacăt că datele privind „avuţia<br />
forestieră a României” au la bază un studiu (neprecizat)<br />
al profesorului V.N. Stinghe, recenzentul consideră<br />
ca meritorie convingerea autorului care afirma că „exploatarea<br />
lemnului trebuie pusă în armonie cu posibilitatea<br />
anuală a fondului nostru forestier şi cu silvicultura”.<br />
În scurtele rânduri care urmează, vom sublinia câteva<br />
elemente punctuale privind resursele forestiere din<br />
acea vreme ale ţării noastre şi modul lor de utilizare, aşa<br />
cum sunt ele prezentate de autor, datele în speţă, chiar cu<br />
unele impreciziuni, uşor de înţeles din perspectiva timpului<br />
scurs până în prezent, permiţând cunoaşterea situaţiei<br />
economiei forestiere româneşti din momentul apariţiei<br />
cărţii şi putând servi ca reper pentru evaluări ale diferitelor<br />
schimbări survenite între timp. Nu putem, desigur,<br />
omite că, în continuarea epocilor anterioare în care patrimoniul<br />
forestier al ţării a avut deseori de suferit, după primul<br />
război mondial acesta a înregistrat noi şi mari daune,<br />
fiind ciuntit pe mari suprafeţe şi în bună măsură depreciat,<br />
pierzându-se astfel în mod iremediabil unele din cele<br />
mai valoroase masive forestiere.<br />
Sunt în acest sens demne de reţinut o serie de date<br />
statistice referitoare la resursele forestiere ale Terrei şi îndeosebi<br />
ale ţării noastre, precum şi direcţiile de valorificare<br />
a lemnului la noi.<br />
Volumul de masă lemnoasă exploatată pe Glob, cum<br />
se preciza în lucrare, era în anul 1925 de 1,634 miliarde<br />
m 3 , o cantitate relativ mică în raport cu volumul exploatat<br />
astăzi. Astfel, între timp, acesta a înregistrat un spor considerabil,<br />
în anul 2000 ajungându-se la 3,778 miliarde m 3<br />
(Guinard, 2004), o cantitate de 2,31 ori mai mare. Şi, după<br />
cum este cunoscut, sporul în cauză este departe de a<br />
înceta să se manifeste, existând dimpotrivă semne că va<br />
persis ta şi în viitorii ani. Din volumul menţionat, lemnul<br />
de răşinoase reprezenta 2/3, iar cel de de foioase 1/3.<br />
Fondul forestier al României anului 1929, conform<br />
lucrării pe care o analizăm, era egal cu 7.248.985 ha. Tot<br />
în anul 1929, partea de fond forestier corespunzătoare<br />
Basarabiei, aflată pe vremea aceea în componenţa ţării<br />
noastre, era de 234.204 ha. Scăzând suprafaţa aferentă<br />
acesteia din urmă, deducem că în momentul respectiv,<br />
fondului forestier al României din graniţele de astăzi i-ar<br />
fi revenit 7.014.781 ha. Având în vedere că, la 1 ianuarie<br />
1999, fondul forestier al României măsura circa<br />
6.337.000 ha (Popescu et al., 2004), la o simplă comparaţie<br />
constatăm cu uşurinţă că, în răstimp, s-a produs o diminuare<br />
drastică a acestuia cu 677.781 ha, respectiv cu<br />
circa 9,7%.<br />
Precizând cu acest prilej că, până în anul 1929, timp<br />
de un secol, fondul forestier cunoscuse la noi prin defrişarea<br />
pădurilor o micşorare cu circa 3 milioane ha (din<br />
care 0,850 milioane ha doar între 1920-1926) (Popescu et<br />
al., 2004), ajungem la concluzia că restrângerea sa a continuat<br />
să se producă şi în perioada care a urmat.<br />
Fondul de producţie al României era apreciat în anul<br />
1929 la 1,304 miliarde m 3 . În consecinţă, în momentul de<br />
faţă fondul de producţie ar fi ceva mai mare, întrucât în<br />
anul 1995 el măsura 1,340 miliarde m 3 (Popescu et al.,<br />
2004). În sprijinul ideii că astăzi dispunem într-adevăr de<br />
un fond de producţie mai mare decât cel anterior, putem<br />
lua în considerare şi faptul că volumul corespunzător anului<br />
1929 includea nu numai pe cel ce ar fi revenit Ro mâniei<br />
din graniţele de acum, ci şi pe cel aferent Basarabiei.<br />
Suprafaţa pădurilor României, se precizează în aceeaşi<br />
lucrare, era tot atunci de 6.524.753 ha (adică 90%<br />
din fondul forestier), restul fiind poieni şi goluri.<br />
Deoarece 209.409 ha de pădure, aşa cum se arată, reveneau<br />
Basarabiei, rezultă în mod similar că, în graniţele<br />
din momentul de faţă, ţara noastră dispunea în acea vre-<br />
REVISTA PĂDURILOR • <strong>Anul</strong> <strong>125</strong> • <strong>2010</strong> • <strong>Nr</strong>. 2 39