Nr. 2/2010 Anul 125 - Revista PÄdurilor
Nr. 2/2010 Anul 125 - Revista PÄdurilor
Nr. 2/2010 Anul 125 - Revista PÄdurilor
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Analiza medie-varianţă a creşterilor radiale<br />
pentru arborete reprezentative de stejar<br />
(Quercus robur L.) din Câmpia Vlăsiei<br />
Ştefan NEAGU<br />
1. Introducere<br />
Inelele anuale ale arborilor înregistrează foarte<br />
precis influenţele exercitate de mediu. Compararea<br />
creşterilor anuale ale unor arbori reprezentativi din<br />
cadrul unei zone geografice reprezintă o metodă<br />
foarte bună pentru a evidenţia modificările mediului<br />
de viaţă, bazată pe ipoteza unui model similar al răspunsului<br />
indivizilor aceleaşi specii. În sens fiziologic,<br />
creşterea reprezintă acumularea materiei vii pe<br />
baza înmulţirii celulelor şi a sintezei organice, întregul<br />
proces fiind controlat genetic, însă puternic influenţat<br />
de factorii mediului, dintre care clima se detaşează<br />
în prim plan (Giurgiu, 1979). Acumularea<br />
de biomasă este rezultanta proceselor fiziologice de<br />
creştere în lungime, prin intermediul meristemelor<br />
apicale şi în grosime, prin intermediul cambiului şi<br />
al felogenului. Procesul de creştere a plantelor lemnoase<br />
se desfăşoară în trei faze: diviziunea celulelor,<br />
sporirea volumului acestora şi diferenţierea celulară,<br />
în urma căreia se formează celule specializate<br />
care, la rândul lor, devin parte integrantă a unor<br />
ţesuturi şi îndeplinesc o anumită funcţie în cadrul<br />
organismului respectiv (Horeanu, 1993).<br />
Rezultat al activităţii anuale a cambiului, inelele<br />
anuale au fost folosite în diferite aplicaţii în scopul<br />
reconstituirii parametrilor climatici din trecut şi<br />
pentru a oferi o imagine obiectivă asupra impactului<br />
schimbărilor climatice asupra creşterii arborilor. În<br />
ultimele decenii au fost studiate intens problemele<br />
uscării pe spaţii mari a pădurilor de stejar (Quercus<br />
robur L.), în legătură cu creşterea concentraţiei<br />
Localizarea suprafeţelor de cercetare<br />
<strong>Nr</strong>.<br />
Ocolul Unitatea de<br />
Denumirea<br />
crt.<br />
silvic producţie<br />
Unitatea<br />
amenajistică<br />
agenţilor poluanţi în mediu, modificările climatice<br />
şi procesele succesionale sau de evoluţie naturală a<br />
ecosistemelor respective, însă fără a fi posibilă delimitarea<br />
precisă a efectelor produse de aceşti factori<br />
(Marcu, 1966).<br />
Prin intermediul acestei lucrări este evidenţiată<br />
o nouă perspectivă şi metodă de analiză asupra proceselor<br />
auxologice ale arboretelor de stejar din<br />
Câmpia Vlăsiei, în cadrul unei incursiuni menite să<br />
surprindă influenţa proceselor concurenţiale asupra<br />
creşterilor radiale.<br />
2. Material şi metodă<br />
Zona de studiu aleasă este Câmpia Vlăsiei, cuprinsă<br />
între văile Prahovei la nord şi Argeş-<br />
Dâmboviţa la sud, cu o suprafaţă relativ restrânsă,<br />
însă care prezintă probleme variate de ordin ştiinţific<br />
şi aplicativ, datorită expunerii de-a lungul istoriei<br />
sale recente la o puternică influenţă antropică<br />
(defrişări, dezvoltarea oraşului Bucureşti, poluare,<br />
modificări climatice etc.).<br />
Cercetările au fost efectuate în ecosisteme forestiere<br />
complexe de stejar, reprezentative pentru<br />
zona investigată, unde au fost instalate 7 dispozitive<br />
experimentale şi prelevate probe de creştere<br />
(Tabelul 1).<br />
Pentru studiul creşterilor arborilor de stejar au<br />
fost elaborate serii dendrocronologice pentru stejarul<br />
din Câmpia Vlăsiei, parcurgându-se etapele unei<br />
metodologii perfecţionate din literatura de specialitate<br />
(Fritts, 1976; Cook et al., 1990, 2005; Popa,<br />
Vârsta arboretului<br />
(ani)<br />
Gradul de închidere al<br />
coronamentului (%)<br />
Tabelul 1<br />
Altitudinea<br />
(m)<br />
1 Fundul Sacului Snagov IV 163A 140 80 85<br />
2 Ciolpani Snagov II 12 130 75 95<br />
3 Malu spart Bolintin III 93A 130 75 110<br />
4<br />
Rezervaţia<br />
cinegetică<br />
Bolintin III 76 140 80 110<br />
5 Roata Bolintin III 75 150 80 100<br />
6 Poiana lui Stângă Bolintin VI 101 160 85 150<br />
7 Gulia Bolintin VII 75 150 75 150<br />
REVISTA PĂDURILOR • <strong>Anul</strong> <strong>125</strong> • <strong>2010</strong> • <strong>Nr</strong>. 2 27