Nr. 2/2010 Anul 125 - Revista PÄdurilor
Nr. 2/2010 Anul 125 - Revista PÄdurilor
Nr. 2/2010 Anul 125 - Revista PÄdurilor
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
evaluare a stării lor de fapt, elaborată special pentru acest scop în Manualul pentru elaborarea planurilor de management<br />
şi care conţine trei para metri-cadru principali, respectiv (1) Inventarul de specii tipice habitatului forestier, (2) Structurile<br />
de habitat tipice habitatului fores tier, precum şi (3) Dereglări ale habitatului forestier. Cele trei trepte de evaluare<br />
aplicate practic sunt: A = dereglări minore/stare de conservare excepţională, B =dereglări medii/stare de conservare<br />
bună, C = dereglări puternice/stare de conservare redusă/deficitară.<br />
Ulterior, pe baza unui algoritm special de calcul, s-a realizat evaluarea globală a stării de conservare a fiecărui<br />
habitat forestier.<br />
Din cele arătate rezultă că datele culese pe teren şi ulterior astfel prelucrate, conduc la evaluarea concretă şi obiectivă<br />
a stării reale de conservare a fiecărui habitat forestier existent în sit. Cunoscându-se, astfel, starea reală de conservare a<br />
habitatului forestier, se pot deduce ţelurile şi ulterior măsurile - necesare sau nu – pentru conservarea sau după caz<br />
îmbunătăţirea pe viitor a acestei stări, cu respectarea evidentă a dinamicii aparte, proprii habitatelor forestiere, care<br />
rezultă din durata îndelungată a ciclului lor de viaţă.<br />
Spre simplificare, în articol s-au tratat exhaustiv numai o parte din cele şase tipuri de habitate forestiere existente în<br />
sit. Ele corespund tipurilor natural-fundamentale de pădure aferente. Articolul nu a prezentat în mod deliberat toate<br />
habitatele de specii vulnerabile (plante, animale şi păsări) existente şi inventariate în acest areal, care se suprapun total<br />
sau parţial, adeseori multiplu, pe aceeaşi suprafaţă din cadrul sitului, cu habitatele forestiere. În cazul suprapunerii<br />
(multiple) a habitatelor, ţelurile de conservare precum şi ţelurile de dezvoltare formulate pe baza stării de fapt/stării de<br />
conservare determinate pentru fiecare habitat în parte nu converg întotdeauna ci, dimpotrivă, sunt deseori cel puţin<br />
parţial divergente. Într-un proces ulterior a avut loc soluţionarea conflictelor de ţeluri care apar pe aceeaşi suprafaţă,<br />
obţinându-se astfel cel mai mic numitor comun de formulare de ţeluri.<br />
În fine, pe baza ţelurilor astfel formulate, s-au dedus măsurile de conservare şi măsurile de dezvoltare de aplicat pe<br />
suprafeţele concret determinate şi delimitate din cadrul sitului. Aplicarea acestei proceduri a dus la suprafeţe concret<br />
determinate lipsite de măsuri contradictorii.<br />
Măsurile concrete de conservare devin obligatoriu (ferm) de aplicat pentru pădurile de stat. De aceea, ele se includ<br />
ulterior în amenajamentul silvic la capitolul de planuri, acest instrument rămânând unicul de transpus în practică pe<br />
suprafaţa forestieră. Autoritatea care urmează sa le transpună în practică este administraţia silvică. Pentru pădurile<br />
comunale şi în proprietate privată, atunci când ele sunt afectate de situl Natura 2000, măsurile de conservare nu devin<br />
obligatorii (ferme), pentru transpunerea în practică folosindu-se acordarea de subvenţii/plăţi compensatorii în cazul<br />
aplicării lor.<br />
Măsurile concrete de dezvoltare nu sunt obligatoriu de aplicat (ferme) pentru nici o formă de proprietate.<br />
Transpunerea lor în practică depinde integral de acceptarea/bunăvoinţa utilizatorilor de teren/proprietarilor de teren,<br />
respectiv de acordarea de subvenţii/plăţi compensatorii.<br />
In concluzie, se poate afirma, pe baza cazului concret prezentat, că un habitat forestier se află cu atât mai mult într-un<br />
stadiu de conservare favorabil după cerinţele impuse de Natura 2000 (pe baza manualului special elaborat în acest sens<br />
în Baden-Württemberg) cu cât el se intinde pe o suprafaţă mai mare în cadrul sitului. Un stadiu de conservare favorabil,<br />
la rândul lui, ne eliberează de obligaţia de a formula ţeluri si de a lua, în viitorul apropiat, măsuri suplimentare faţă de<br />
cele “ de gospodărire a pădurilor existente actual, reflectate în amenajamentul silvic”.<br />
De aici se poate, din nou, concluziona că, în principiu, modul actual de gospodărire a pădurilor de către administraţia<br />
silvică care, de altfel, a şi condus la obţinerea în timp a acestor habitate forestiere demne de conservat, este adecvat, el<br />
îndeplinind şi pe viitor, în mare măsură, cerinţele de protecţie impuse de siturile Natura 2000.<br />
Habitatele forestiere cu întindere mai mică din cadrul sitului prezintă, de regulă, o stare de conservare ceva mai<br />
puţin favorabilă. Aceasta se datorează, în mare parte, înzestrării lor mai modeste cu parametri importanţi pentru evaluare<br />
cum ar fi existenţa unei cantităţi suficiente (m 3 ) de lemn mort/uscat pe sol sau în picioare, precum şi existenţa unui<br />
număr suficient (indivizi) de arbori singulari cu calitate de habitat, ambii parametri raportaţi la hectar.<br />
Pentru a obţine pe viitor o înzestrare cantitativă suficientă cu lemn mort/uscat culcat pe sol sau în picioare,<br />
administraţia silvică a elaborat un program special, denumit “Conceptul de lemn mort/uscat”, care se va aplica la nivelul<br />
landului Baden-Württemberg în pădurile de stat afectate de siturile Natura 2000.<br />
Pentru a mări numărul de arbori singulari cu calitate de habitat în zonele dorite se intenţionează să se prelungească<br />
faza de regenerare a arboretelor în pădurile de stat afectate de siturile Natura 2000.<br />
În viitor, din raţiuni evidente, este necesară monitorizarea periodică a evoluţiei stării de conservare a habitatelor<br />
forestiere.<br />
Cuvinte cheie: Natura 2000, metodologia elaborării planurilor de management, proiect pilot „Stromberg“,<br />
Baden-Württemberg, Germania.<br />
26 REVISTA PĂDURILOR • <strong>Anul</strong> <strong>125</strong> • <strong>2010</strong> • <strong>Nr</strong>. 2