Gazeta Hartibaciului ianuarie 2009 - Agnita
Gazeta Hartibaciului ianuarie 2009 - Agnita
Gazeta Hartibaciului ianuarie 2009 - Agnita
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Cyan Magenta Yellow Black<br />
<br />
Din SUMAR<br />
De la Poli\ie …<br />
„10 MARI<br />
HÂRTIB{CENI”<br />
ORTODOXIA PE VALEA<br />
HÂRTIBACIULUI<br />
GAZETA HÂRTIBACIULUI<br />
PUBLICAÞIE LUNARÃ A ASOCIAÞIEI „VALEA HÂRTIBACIULUI” UI” ÎN colaborare cu Primãria ORAªULUI UI AGNITA<br />
„ªi care va vrea sã fie întâi între voi, sã fie tuturor slugã” Marcu, 10.44<br />
NumÃRUL 61, IUNIE 2011<br />
APARE ARE LA AGNITA A - PREÞ: 1 LEU<br />
- pag. 2<br />
~coala cu clasele I-VIII Al\âna<br />
- pag. 2<br />
Economia de proximitate din<br />
Bretanie<br />
- pag. 2<br />
S-AU MUTAT @N CAS{ NOU{<br />
Cuverturi \esute la r[zboi<br />
- pag. 2<br />
- pag. 3<br />
- pag. 4<br />
BIZONII DE LA MARPOD<br />
- pag. 4<br />
MOC{NI|A COPIILOR<br />
- pag. 4<br />
- pag. 5-6<br />
EXIST{ DUMNEZEU<br />
- pag. 7<br />
Folclor cules de<br />
Mircea Dr[gan Noi`te\eanu<br />
M[rturisire<br />
- pag. 7<br />
- pag. 7<br />
“CUPA ORA~ULUI AGNITA”<br />
- pag. 8<br />
Ziua Mondial[ a Mediului<br />
- pag. 8<br />
GAL MICROREGIUNEA HARTIBACIU –<br />
UN NOU INCEPUT<br />
- pag. 8<br />
Întâlnire de suflet la Biblioteca <strong>Agnita</strong><br />
O zi caldã ºi frumoasã foarte ne-a zâmbit peste colinele<br />
din Valea Hârtibaciului, o zonã deja familiarã sufletului meu,<br />
descoperitã ºi redescoperitã, mereu aceeaºi, mereu alta...<br />
Luni, 23 mai, la ora 13, am deschis poarta Bibliotecii din<br />
<strong>Agnita</strong> pãºind cu emoþie ºi sfialã într-un paradis al cãrþilor<br />
foarte primitor ºi ospitalier, întâmpinaþi fiind, eu ºi soþul meu,<br />
Francisc-Mihai, de vorbe calde, prieteneºti, izvorâte dintr-un<br />
suflet sensibil ºi deosebit, doamna bibliotecarã Ofelia Rodinã.<br />
I-am fost propus cu câteva sãptãmâni înainte o întâlnire de<br />
suflet la Biblioteca <strong>Agnita</strong>, cu oameni care preþuiesc ºi iubesc<br />
cartea ºi care ar dori sã împãrtãºeascã, alãturi de noi, bucuria<br />
de a da tiparului un volum pe care l-am aºteptat ani în ºir,<br />
izvorât din pasiunea nestinsã ºi dragostea pentru gimnasticã,<br />
acest sport foarte greu dar foarte frumos, care ºi-a îmbogãþit,<br />
de la Nadia Comãneci încoace, un tezaur superb ºi prin toate<br />
datele lui pilduitor.<br />
Deºi întâlnirea era programatã la ora 14, am fost extrem<br />
de plãcut surprinsã de faptul cã la 13.30 oaspeþii deja au sosit<br />
ºi mi-a fãcut o bucurie deosebitã sã cunosc Oameni aleºi, foarte<br />
amabili care m-au primit cu braþe deschise, petale ale inimilor<br />
iubitoare de culturã, ca ºi când aº fi Acasã, loc de eternã<br />
reîntoarcere ºi regãsire. Am avut astfel ocazia sã îi reîntâlnesc<br />
pe Distinsa Doamnã Prof. Eleonora Tudoran ºi pe Distinsul<br />
Domn Ilarion Bârsan, dimpreunã cu soþia, redactor al Gazetei<br />
Hârtibaciului pe care l-am întâlnit la Sibiu, dar ºi sã fac<br />
cunoºtinþã cu personalitãþi de seamã ale oraºului: Doamna<br />
Ioana Varga, profesoarã de românã ºi francezã, Doamna<br />
învãþãtoare Maria Muntean, Doamna muzeograf Mihaela<br />
Nevodar, Doamna Silvia Suciu, bibliotecarã în <strong>Agnita</strong> timp de<br />
25 de ani, Doamna farmacistã Irina Sebe, Domnul Director<br />
al Casei de Culturã „Ilarion Cociºiu” ing Dragoman Ioan,<br />
Domnul Director al Clubului Sportiv <strong>Agnita</strong>, prof. Zaharie<br />
Ganea, Domnul prof. Ovidiu Ciocãnea, Domnul prof. Emil<br />
Þerbea, Domnul prof. Virgil Bãra ºi nicidecum ultimul, socrul<br />
meu Lorinczi Francisc, mare iubitor al cãrþii, ca ºi al teatrului.<br />
Cea mai frumoasã zi din viaþa elevilor este aceea în care<br />
toatã lumea le ureazã „Vacanþã plãcutã”<br />
LUCR{RILE DE CANALIZARE D{UNEAZ{ GRAV LOCUIN|ELOR<br />
Agniþenii au aºteptat de multã vreme reabilitarea reþelelor<br />
de apã ºi canalizare ºi refacerea arterei principale din oraº.<br />
De aceea s-au bucurat când în primãvarã, tot oraºul a devenit<br />
un vast ºantier, acceptând disconfortul inevitabil produs de<br />
asemenea lucrãri. Adicã drumuri înfundate , praf zgomot,<br />
întreruperi de furnizare a apei, ºi uneori întreruperi de curent<br />
ºi gaz. Cu toate studiile tehnice, cu toate analizele, apar<br />
probleme neprevãzute ºi pânã la rezolvarea lor cetãþenii<br />
acceptã situaþia.<br />
Mai grave sunt problemele cu care s-au trezit locuitorii<br />
de pe Aleea Teilor.<br />
Aici, din cauza trepidaþiilor produse de utilajele cu care<br />
se lucreazã pentru introducerea conductelor, au fost afectate<br />
unele clãdiri cãrora le-au crãpat zidurile, fiind necesare lucrãri<br />
urgente de reparaþii pentru a nu se ruina cu totul.<br />
Tot pe Aleea Teilor, vechile conducte de apã menajerã ºi<br />
pluvialã care se vãrsau în Hârtibaci, inclusiv cele care veneau<br />
de pe strada Aurel Vlaicu au fost întrerupte ºi conectate la<br />
conducta nouã. Numai cã aceastã conductã este înfundatã, ea<br />
nu curge nicãieri ºi când plouã, apa în loc sã ajungã în Hârtibaci<br />
vine în casele oamenilor, aducând cu ea ºi apa menajerã.<br />
Aºa s-a întâmplat ºi sâmbãtã, când ploaia torenþialã le-a<br />
umplut camerele de la demisol cu toate murdãriile provenite<br />
Am realizat apoi prezentarea cãrþii „Performanþã ºi<br />
prestigiu. O istorie a gimnasticii feminine româneºti”, apãrutã<br />
la Editura Napoca Star din Cluj-Napoca, prima carte de acest<br />
gen de la noi, în care subsemnata am investit înainte de toate<br />
pasiune, muncã ºi dragoste. ªi exact acest lucru am vrut sã<br />
subliniez în prezentare, mai ales cã de faþã erau ºi elevi. Tinerii<br />
noºtri au nevoie de modele iar gimnastica, prin tot ceea ce<br />
presupune practicarea acestui sport la nivel de performanþã,<br />
are multe modele de oferit ºi are multe de spus tinerilor.<br />
Mulþumesc din suflet gazdei noastre, Bibliotecii<br />
Orãºeneºti din <strong>Agnita</strong>, pentru primire ºi ospitalitate. Am<br />
plecat din paradisul cãrþilor cu promisiunea cã vom reveni<br />
atât cu o carte de poezii cât ºi cu volumul despre poezia<br />
religioasã româneascã, pe care nãdãjduiesc sã îl editez nu<br />
peste multã vreme. Mulþumesc celor care au participat la<br />
prezentarea cãrþii dedicate istoriei gimnasticii, m-au onorat<br />
cu prezenþa lor ºi m-am bucurat sã îi cunosc cu aceastã ocazie.<br />
Daniela PÃNÃZAN LÕRINCZI<br />
ULTIMA ZI LA ~COAL{ PRIMA ZI DE VACAN|{<br />
Ca peste tot în þarã, plãcuta festivitate a adunat în curtea<br />
ºcolilor din <strong>Agnita</strong> mulþimea elevilor, a dascãlilor ºi a<br />
pãrinþilor.<br />
La ªcoala „G.D. Teutsch” festivitatea a început cu un<br />
scurt program artistic de poezie, cântece ºi dansuri, prezentat<br />
de elevi. A urmat un moment surprizã, un moment<br />
emoþionant, pregãtit de elevii „absolvenþi” ai clasei a IV-a C<br />
, care au þinut sã-i mulþumeascã în mod deosebit învãþãtorului<br />
Ioan Sârbu, pentru cei patru ani frumoºi petrecuþi împreunã.<br />
Apoi elevii au fost felicitaþi ºi li s-a urat „Vacanþã plãcutã”<br />
de cãtre Marina Floriþã directorul ºcoli, preotul Ioan Jurca,<br />
ºi Radu Marius Curcean primarul oraºului.<br />
A urmat momentul aºteptat cu emoþie de cei mai harnici<br />
elevi, acordarea premiilor. Premianþii au fost chemaþi în faþã<br />
de învãþãtori ºi diriginþi cu care au fãcut un frumos schimb de<br />
daruri. Elevii au primit diplome, felicitãri ºi cãrþi iar dascãlii<br />
mulþumiri ºi flori.<br />
Le urãm ºi noi o vacanþã plinã de bucurii.<br />
I Bârsan<br />
din canalul care este înfundat, obligându-i pe locuitori sã<br />
evacueze cu pompa apa din noul canal. ªi asta tot timpul cât<br />
au þinut ploile.<br />
Oamenii pot accepta disconfortul cauzat de un ºantier<br />
necesar dar nu pot accepta sã le fie distruse bunurile, ºi cineva<br />
trebuie sã-i despãgubeascã.<br />
I. Bârsan
GAZET<br />
AZETA A HÂRTIBACIULUI<br />
UI<br />
~coala cu clasele I-VIII Al\âna<br />
2 2011<br />
În perioada 1 martie-31 octombrie, 2011<br />
la nivelul ªcolii cu clasele I-VIII Alþâna se<br />
deruleazã proiectul intitulat „ Centrul cultural<br />
de etnografie ºi istorie localã”, finanþat de<br />
fundaþia Soros România. Proiectul este<br />
structurat pe 12 activitãþi, concepute în douã<br />
pãrþi. Prima etapã martie –iunie se bazeazã<br />
pe ateliere de creaþie (icoane pe sticlã, atelier<br />
de olãrit ºi modelaj în lut, atelier de cusut,<br />
creaþii populare). Pe lângã aceste ateliere<br />
care s-au desfãºurat în incinta ºcolii, elevii<br />
implicaþi în proiect (un grup þintã alcãtuit din<br />
45 de copii), au participat la cele douã<br />
ateliere din localitate, care mai pãstreazã<br />
meºteºuguri tradiþionale ( împletitul funiilor,<br />
meºteºug specific saºilor, ºi împletitul<br />
coºurilor de nuiele, meºteºug specific<br />
rromilor).<br />
Aceastã primã parte a proiectului s-a<br />
finalizat prin organizarea unei expoziþii, întro<br />
salã special amenajatã în ºcoalã, în care au<br />
Opt familii de romi din comuna Brãdeni<br />
au primit, într-un cadru festiv, cheile la<br />
apartamentele nou construite pentru ei prin<br />
programul Phare „Case pentru viitor”.<br />
Prin acest program, menit sã ducã la<br />
îmbunãtãþirea calitãþii vieþii romilor, s-au<br />
construit opt apartamente de câte trei<br />
camere, în douã imobile. În timpul realizãrii<br />
apartamentelor, opt beneficiari au lucrat<br />
efectiv la construirea lor, urmând<br />
Excelent tur al proiectelor ºi persoanelor<br />
resursã.<br />
Conceptul de economie de proximitate -<br />
un ºantier vast, ne-a impresionat prin numãrul<br />
de actori ºi de mijloace publice care au fost<br />
investite.<br />
In proiectul « Preferaþi local » ne-a atras<br />
atenþia, printre altele, implicarea ºi susþinerea<br />
din partea Camerei de agriculturã din Ille et<br />
Vilaine. Am observat cã ºi atunci când ai un<br />
proiect bun, cu o bunã strategie si cu<br />
profesioniºti buni, e nevoie totuºi de timp<br />
pentru a învinge inerþia beneficiarilor.<br />
Agricultura ca domeniu si organizaþiile<br />
ei specifice participã mult la reflexia societãþii<br />
privind calitatea vieþii. Aceasta poate crea<br />
piste noi pentru producãtorul rural ºi poate<br />
salva uneori o afacere. Agricultorii sunt din<br />
ce în ce mai mult puºi în situaþia de a-ºi însuºi<br />
cunoºtinþe specifice altor meserii.<br />
Am fost impresionaþi de eforturile<br />
Comunitãþii comunelor Val d’Ille ºi ale<br />
comunei St Germain sur Ille care oferã<br />
locuitorilor centre de interes în vederea<br />
dinamizãrii vieþii satului. Este un demers<br />
puþin imaginabil, deocamdatã, în comunele<br />
româneºti.<br />
La Mellé am aflat despre posibilitatea<br />
aplicãrii conceptului de dezvoltare durabilã<br />
chiar ºi la scara unei comune mici.<br />
Dinamismul familiilor implicate în GAEC « 4<br />
Carari » ºi filozofia lor ne-a adus aminte de<br />
dictonul popular românesc « Omul sfinþeºte<br />
locul »<br />
Pedagogia doamnei Duval ºi deschiderea<br />
ei spre oameni este fãrã îndoialã un factor de<br />
succes al vânzãrii directe ºi al prezenþei pe<br />
fost prezentate toate produsele copiilor,<br />
realizate de-a lungul acestei perioade (icoane<br />
pe sticlã, ºtergare, cusãturi specifice, ouã<br />
încondeiate, lãdiþe de vecinãtate, linguri de<br />
lemn cu motive specifice, diferite obiecte de<br />
lut).<br />
Echipa de proiect este alcãtuitã din prof.<br />
Linte Cristina (coordonator), înv. Muller<br />
Rozemarie, înv. Þerbea Flavia, înv. Farkaº<br />
Adriana. De asemenea, am beneficiat de<br />
sprijinul colaboratorilor externi: ªtefan Vaida,<br />
Alþâna, Raluca Teodorescu, muzeograf,<br />
Muzeul de Istorie Sibiu, Silviu Purece, lector<br />
univ. dr., Facultatea de Istorie ºi Patrimoniu,<br />
”Nicolae Lupu”, Sibiu.<br />
A doua parte a proiectului se va derula<br />
în perioada iulie-octombrie ºi va consta în<br />
realizarea schimbului de experienþã cu elevii<br />
altor ºcoli (din judeþul Argeº ºi Neamþ).<br />
Fiecare ºcoalã îºi va prezenta tradiþiile<br />
specifice locului natal, înþelegând în acest<br />
mod complexitatea lumii în care trãiesc.<br />
Scopul principal al proiectului este<br />
creºterea interesului elevilor pentru<br />
respectarea ºi pãstrarea tradiþiilor locale.<br />
Implicarea tuturor etniilor prezente în<br />
comunitate (români, saºi, rromi, maghiari)<br />
contribuie la înþelegerea diversitãþii culturale.<br />
Aceastã acþiune dorim sã continue ºi în<br />
anii ºcolari urmãtori, prin culegerea<br />
permanentã de materiale de cãtre copii,<br />
pãrinþi ºi utilizarea centrului creat în ºcoalã<br />
în acest scop.<br />
A consemnat Prof. Cristin Linte<br />
S-AU MUTAT @N CAS{ NOU{<br />
concomitent ºi cursuri de calificare, aºa cã<br />
odatã cu terminarea lucrãrilor au obþinut ºi<br />
un certificat de muncitor calificat. Calificarea<br />
a fost una din condiþiile prevãzute în<br />
contractul de atribuire.<br />
Calificarea a fost necesarã pentru a putea<br />
îndeplini altã condiþie; gãsirea unui loc de<br />
muncã pentru a-ºi putea plãtii utilitãþile. Cei<br />
care acumuleazã datorii la utilitãþi, mai mari<br />
de 2000 lei vor fi evacuaþi. Alte condiþii,<br />
pentru a devenii proprietari ai locuinþei, peste<br />
5 ani, sunt: sã nu schimbe destinaþia locuinþei,<br />
un comportament civilizat cu ceilalþi<br />
colocatari, obligaþia copiilor de a merge la<br />
ºcoalã ºi de a nu avea mai mult de 20 de<br />
absenþe pe semestru ºi sã nu þinã animale în<br />
casã. Încãlcarea acestor obligaþii îi lasã fãrã<br />
locuinþã.<br />
Bugetul total alocat acestui proiect a fost<br />
de 1 090 000 lei, la care comuna a contribuit<br />
cu 115 039 lei. Restul banilor au venit de la<br />
Uniunea Europeanã ºi Guvernul României.<br />
De acum, opt familii din cu 24 de copii<br />
beneficiazã de o locuinþã la standarde<br />
europene. Primarul Aurel Dobre le-a înmânat<br />
cheile, apartamentele fiind repartizate prin<br />
tragere la sorþi, ºi le-a cerut sã respecte<br />
condiþiile ºi sã trãiascã frumos în locuinþe<br />
frumoase.<br />
Colectivul acestui proiect a fost compus<br />
din Elena Curcean coordonator de proiect,<br />
Braga Florin (rom) asistent 1 coordonator de<br />
proiect, Silaghi Eugenia (rom) asistent 2<br />
coordonator de proiect, Ecaterina Topalã<br />
expert achiziþii ºi Ancuþa Cãlugãr responsabil<br />
asistenþã socialã (SPAS <strong>Agnita</strong>)<br />
I Bârsan<br />
Economia de proximitate din Bretanie<br />
Evaluarea sejurului în Ille et Vilaine 16 – 20 mai 2011<br />
pieþele importante din an.<br />
La Plein Fougères am înþeles, la faþa<br />
locului, ceea ce doamna Felipot menþiona în<br />
prezentarea sa: familiile cumpãrã din ce în<br />
ce mai puþinã carne la casete de 10 kg,<br />
preferând cantitãþi mai mici, pentru folosire<br />
imediatã.<br />
Voinþa doamnei Pinard de a învãþa<br />
prelucrarea brânzeturilor pentru<br />
diversificarea producþiei de fermã este un<br />
exemplu de ceea ce înseamnã sã vrei sã<br />
reuºeºti în agriculturã.<br />
Neobositul Yannick Frain ne-a<br />
impresionat prin tenacitatea ºi forþa de a<br />
implementa un proiect cu actori multipli<br />
precum cel de acreditate AOC a oilor din<br />
pãºunile sãrate din jurul Mt. Saint Michel.<br />
Pasiunea lui pentru pãstrarea ºi promovarea<br />
calitãþii ºi a unicitãþii oilor sale este un model<br />
de atitudine faþã de meseria de agricultor.<br />
Am vãzut un proiect foarte complex cu<br />
elemente de inserþie socialã susþinut de un<br />
mare numãr de actori în cadrul platformei<br />
« Le lien gourmand » (Legãtura gurmandã).<br />
Laeþitia Goupil, consiliera la Camera de<br />
agricultura din Ille et Vilaine ne-a fãcut sã<br />
înþelegem cât de importantã este existenþa<br />
unui post ca al ei care favorizeazã aducerea<br />
la o masã comuna a actorilor, informarea ºi<br />
medierea acestora, pe scurt, care face ca<br />
proiectul sã avanseze. « Este atât de<br />
pasionant încât n-aº vrea sã fac altceva » ne-a<br />
mãrturisit Laetitia.<br />
Familia Denoual de la « Ferma de la<br />
Land » ne-a arãtat cum a fost capabilã<br />
generaþia pãrinþilor sã urmeze diverse<br />
formãri continue pentru a fi la zi cu tehnicile<br />
si tehnologiile moderne astfel încât sa le fie<br />
de ajutor tinerilor in dezvoltarea afacerii de<br />
familie.<br />
Am vãzut un adevãrat consorþiu:<br />
crescãtorie de porci de nivel înalt, producþie<br />
de mezeluri, vânzare directã în magazinul<br />
propriu. La acestea se adaugã închirierea<br />
sãlilor de festivitãþi, amenajate în casa veche,<br />
cu un porc la cuptor inclus.<br />
In afarã de calitatea muncii ºi de<br />
tehnologia folositã, formula lor de succes<br />
consta în preocuparea pentru calitatea<br />
produselor ºi a serviciilor oferite.<br />
Magazinul Douz’Aromes din Betton nea<br />
impresionat din mai multe motive: mai întâi<br />
prin demersul colectiv cu mecanism de luare<br />
a deciziilor foarte democratic, constructiv ºi<br />
eficient. Apoi prin varietatea produselor, dar<br />
ºi prin tehnica de vânzare cu un sistem de<br />
casã electronic ºi cod de bare, cu gestionarea<br />
stocurilor ºi repartizarea încasãrilor pe<br />
producãtor.<br />
« Ajutor ºi susþinere pentru producãtorul<br />
agricol» ni s-a pãrut a fi deviza actorilor publici<br />
ºi privaþi din Ille et Vilaine.<br />
Mulþumim ADEVIA, Camerei de<br />
agriculturã din Ille et Vilaine ºi colaboratorilor<br />
sãi, îi mulþumim Gabriellei Joly care a ºtiut<br />
sã îmbine energia cu profesionalismul ºi cu o<br />
relaþie umanã cãlduroasã pentru a ne face sã<br />
vedem, sã înþelegem ºi sã simþim atâtea<br />
lucruri importante în timpul sejurului nostru<br />
breton.<br />
A consemnat Valentin Arvunescu,<br />
organizatorul unui schimb de<br />
experienþã cu parteneri din GAL<br />
Microregiunea Hârtibaciu<br />
De la Poli\ie …<br />
Chiar dacã reciclarea este o activitate utilã<br />
ºi chiar necesarã, aºa cum am mai menþionat ºi<br />
altã datã, „excesul” poate provoca probleme. ªi<br />
nu ne referim la excesul provocat de bunul simþ<br />
ci la cel pe care îl provoacã dorinþa de câºtig<br />
nemuncit.<br />
Ca ºi alte cazuri prezentate de noi, cel de la<br />
Peliºor din 06.06.2011, respectã aceleaºi tipare<br />
care necesitã intervenþia Poliþiei. Adicã utilaje<br />
agricole nesupravegheate ºi dorinþa unor<br />
persoane de a face un ban rapid ºi necinstit.<br />
Pentru cã nu poþi numi altfel decât furt dispariþia<br />
a douã grape metalice din componenþa unui utilaj<br />
agricol iar scopul furtului este, clar, vânzarea<br />
metalului la centrele de fier vechi. Iatã cum pentru<br />
un câºtig relativ mic, comparativ cu valoarea realã<br />
a obiectului, paguba proprietarului este mare<br />
pentru cã la valoarea în bani se adaugã ºi utilitatea<br />
obiectului. „Paza bunã trece primejdia rea” spune<br />
un vechi proverb românesc. Chiar dacã aici nu<br />
este vorba de primejdie ci doar de pagubã, paza<br />
bunã poate face diferenþa. Depozitaþi uneltele ºi<br />
utilajele în locuri îngrãdite sau închise, pe care<br />
sã le vizitaþi cât se poate de des ºi dotaþi aceste<br />
spaþii cu alarmã sau cu „ham-ham”. Veþi fi cu<br />
siguranþã bucuros cã nu fluieraþi a pagubã.<br />
Respectarea regulilor de conducere pe<br />
drumurile publice este o temã obiºnuitã a acestui<br />
articol. ªi ca de obicei, suntem nevoiþi sã o<br />
reluãm. Cu alte exemple, pentru cã avem.<br />
Compartimentul Poliþiei Rutiere din cadrul<br />
Poliþiei <strong>Agnita</strong>, în colaborare cu lucrãtorii<br />
Posturilor de Poliþie arondate, executã numeroase<br />
controale preventive în trafic în vederea<br />
respectãrii normelor de circulaþie rutierã pe<br />
drumurile publice. În data de 06.06.2011, în<br />
timpul unui astfel de control efectuat în comuna<br />
Nocrich, a fost depistat numitul N.G. de 46 de<br />
ani din Porumbacu de Sus care conducea un<br />
autovehicul Dacia fãrã a poseda permis de<br />
conducere. Ca urmare, acestuia i s-a întocmit<br />
dosar penal. Tot dosar penal s-a întocmit ºi pentru<br />
numitul V.D.M. din Iacobeni care în data de<br />
07.06.2011 a reuºit, cu ajutorul alcoolului<br />
ingurgitat, sã rãstoarne autovehicolul marca<br />
Suzuki Vitara pe pare îl conducea. Incidentul, care<br />
a avut loc la ieºirea din oraºul <strong>Agnita</strong> cãtre Sibiu,<br />
nu s-a soldat cu victime dar ºoferul s-a ales ºi cu<br />
ridicarea permisului de conducere. Minora A.O.E.<br />
a fost însã o victimã a propriei neatenþii.<br />
Conducând dinspre <strong>Agnita</strong> spre Vãrd o bicicletã<br />
cu sistemul de frânare defect, minora a pierdut<br />
controlul bicicletei ºi a cãzut. A fost internatã la<br />
Spitalul clinic Judeþean Sibiu cu diagnosticul de<br />
traumatism cranio-cerebral acut închis,<br />
traumatism coloanã cervicalã ºi multiple rãni<br />
superficiale. Desfãºurarea incidentului a fost<br />
confirmatã ºi de trei martori oculari prezenþi în<br />
zonã.<br />
Simþim, ca ºi dumneavoastrã, efectele crizei<br />
sociale ºi economice în care ne aflãm. Dar noi ne<br />
lovim de aceste efecte ºi pe plan profesional. Ne<br />
confruntãm cu furturi mãrunte ca cel din<br />
10.06.2011, când o persoanã necunoscutã a<br />
sustras douã mulinete de pescuit în valoare de<br />
100 de lei, dintr-un magazin din <strong>Agnita</strong>. Din<br />
vizionarea înregistrãrilor sistemului de<br />
supraveghere a fost identificat C.I. de 60 de ani<br />
din <strong>Agnita</strong> ºi s-a reuºit recuperarea integralã a<br />
prejudiciului. Avem cazuri de angajãri fãrã<br />
contract de muncã terminate violent. Printr-un<br />
accident de muncã cum este cazul celui din Bruiu<br />
din 30.05.2011, când M.C. de 30 de ani din<br />
Sîngeorgiu de Pãdure – angajat fãrã contract de<br />
muncã de cãtre o firmã din judeþul Mureº –s-a<br />
accidentat în timp ce ajuta un coleg sã ridice o<br />
schelã. Sau printr-o ceartã ce a degenerat în bãtaie<br />
cum s-a întâmplat la Nocrich când T.A. din Nocrich<br />
angajat cioban la C.G. din Rãºinari a vrut sã plece<br />
din slujbã. C.G. a fost atât de convingãtor cu bâta<br />
pe care a folosit-o încât T.A. a rãmas, dar nu la<br />
stânã ci la spital. Sau avem cazurile unor gesturi<br />
extreme ca cel din 02.06.2011 din Brãdeni, cînd<br />
L.A.F. de 20 de ani a fost gãsitã spânzuratã iar<br />
cercetãrile nu au relevat urme de violenþã, nefiind<br />
suspiciuni de omor.<br />
Nu putem încheia fãrã sã subliniem excelenta<br />
colaborare de care s-au bucurat lucrãtorii Poliþiei<br />
<strong>Agnita</strong> din partea lucrãtorilor de Judiciar din<br />
Poliþia Fãgãraº ºi a celor de la Postul de Poliþie<br />
Cincu. Colaborarea acestor instituþii a dus la<br />
identificarea ºi prinderea autorilor unei tâlhãrii<br />
ce a avut loc în Gherdeal în data de 22.05.2011.<br />
Chiar dacã paguba nu a putut fi recuperatã, C.P.C.<br />
de 25 de ani din Þeline, C.N. de 19 ani din Þeline,<br />
C.D. de 28 de ani din Rupea ºi C.G. de 16 ani din<br />
Rupea au fost deferiþi justiþiei pentru infracþiunea<br />
de tâlhãrie.<br />
Toate cele de mai sus credem cã sunt dovezi<br />
ale faptului cã orice s-ar întâmpla poliþiºtii de pe<br />
Valea Hîrtibaciului sunt ...<br />
… mereu alãturi de dumneavoastrã.
GAZET<br />
AZETA A HÂRTIBACIULUI<br />
UI<br />
„10 MARI HÂRTIB{CENI”<br />
2011 3<br />
În cadrul programului „10 MARI HÂRTIBÃCENI” a început campania de propuneri care<br />
dureazã o lunã, dupã care urmeazã cea de votare, de trei luni.<br />
Cei interesaþi pot accesa web-site: www.marihartibaceni.com.<br />
Fratii Grecu<br />
(sec.18 – sec.20)<br />
(n. sec 18 – d. sec 20 ), sunt o familie celebrã de pictori<br />
(zugravi) bisericeºti a carei istorie se întinde de-a lungul a<br />
trei generaþii.Familia provine din Arpaºul de jos, dar o mare<br />
parte a membrilor au trãit în satul Sasauº, com Chirpãr.Cei<br />
mai cunoscuþi dintre ei sunt : Nicolae, Alexandru ºi Vasile<br />
Grecu. Ceea ce i-a facut celebri pe fraþii Grecu este încercarea<br />
zugravilor de a da o interpretare proprie a scenelor ,executate<br />
cu stângãcie, “ într-o tratare naivã, dar cu sens moralizator...<br />
ºi cu o vãditã intenþie a zugravului de a include ºi imagini ce<br />
nu sunt consemnate în Erminie, printr-o contribuþie personalã<br />
în contextul naraþiunii biblice.” Scenele biblice împrumutã<br />
ceva din înfãþiºarea istoriei românilor. La Colun, si Fofeldea<br />
tradiþia se pãstreazã, aºa cã în scena biciurii lui Iisus, soldaþii<br />
poartã unifrome de husari, iar Simon care poartã crucea lui<br />
Iisus este îmbãrcat asemenea þãranului român. De curand<br />
asociatia GAL Microregiunea <strong>Hartibaciului</strong> a contribuit la<br />
editarea unei brosuri cu traseul cultural al bisericilor pictate<br />
de fraþii Grecu.<br />
Sir Alexander Cockburn<br />
(1802 – 1880)<br />
(n.24 sep. 1802 – 20 noi. 1880) nãscut la Alþâna, ca fiu al<br />
diplomatului englez Alexander Cockburn si a Yolandei Vignier<br />
.A fost un important politician si magistrat. A studiat la Trinity<br />
Hall, Cambridge si a absolvit cu licenþa de diploma în domeniul<br />
legislaþiei. In 1825 a fost numit în Middle Temple, unul dintre<br />
cele 4 barouri engleze. In 1841 este numit consilier regal.In<br />
1847 este ales in camera comunelor iar în 1851 procuror<br />
general al Regatului Angliei, devenind primul “Lord Chief<br />
Justice” din istoria Angliei, funcþie pe care a deþinut-o pânã la<br />
moartea sa în 1880 .<br />
Kurt Mild<br />
(1914 – 2008)<br />
(n. 24 ian. 1914 în Nocrich, d. 19 noiembrie 2008 Koblenz)<br />
muzicolog, organist , dirijor. A studiat la Sibiu cu Mitzi Klein<br />
Hintz ºi organistul Franz Xaver Dressler. Între 1933 si 1936,<br />
el ºi-a continuat studiile muzicale la Lipsca, apoi, între 1936<br />
si 1939, la Berlin. În 1940, Mild s-a întors la Sibiu pentru a<br />
prelua postul de director artistic al Reuniunii de Muzicã<br />
„Hermania”. Dupã un memorabil recital de orgã, dat în<br />
biserica reformatã de pe strada Kogãlniceanu, el a fost numit<br />
maestru de cor la Opera Românã din Cluj, post pe care l-a<br />
pãstrat pânã în anul 1970. Paralel cu îndeplinirea exemplarã<br />
a obligaþiilor sale de serviciu de la Operã, el a desfãºurat o<br />
fructuoasã activitate didacticã la Conservatorul „Gheorghe<br />
Dima”, unde a revitalizat disciplina orga si a introdus predarea<br />
clavecinului. Cea mai frumoasã operã a lui Mild ca misionar<br />
al muzicii barocului în România a fost descoperirea epocalei<br />
noastre soprane de oratorii, Emilia Petrescu, solistã a<br />
Filarmonicii din Bucuresti, care a fost destul de inteligentã<br />
pentru a se supune disciplinei stilistice pe care el i-a impus-o.<br />
Când s-a impus ºi la noi curentul interpretãrii istorice a muzicii<br />
vechi, în special aceleia a creaþiei lui Bach, el a fost unicul<br />
nostru muzician influent care a cunoscut ºi a putut sã impunã<br />
în sfera lui de influenþã „tainele” ºi normele acesteia din<br />
Germania, de la începutul anilor1940. În anii ’50 ºi ’60, izolaþi<br />
total de pulsul vieþii muzicale europene, experienþele sale<br />
acumulate în anii 1933-1942 au constituit pentru tânãra<br />
generaþie de interpreþi ai muzicii baroce, un îndreptar de o<br />
hotãrâtoare valoare informativã si formativã. Învãþãturile sale<br />
stau la baza întregii miºcãri actuale de muzicã veche din<br />
Transilvania, indirect chiar din toatã România.<br />
Lucian Bologa<br />
(1901 – 1957)<br />
(n.2 dec. 1901 com. Marpod, d. 22 august 1957 la Marpod)<br />
psihosociolog si pedagog, considerat de Revista de Pedagogie,<br />
septembrie 1957: “unul dintre cei mai de seamã pedagogi<br />
români”. Cu toate acestea, cãrþile sale: “Psihologia vieþii<br />
religioase”, Editura Cartea Româneascã, Cluj, 1930 ºi “Georg<br />
Kescheusteiner ºi actualitatea ideilor sale”, Sibiu, 1941 au<br />
fost puse sub interdicþie politicã de partidul comunist. A avut<br />
de suferit din cauza Securitãþii, fiind considerat «reacþionar»”.<br />
Fiu de preot, dintr-o familie de tradiþii preoþeºti, ortodoxe, a<br />
fost licenþiat al Institutului Teologic din Sibiu . În perioada<br />
1922-1926 a urmat cursurile Facultãþii de Litere ºi Filozofie<br />
la Universitatea din Cluj.<br />
În 1926 a obþinut licenþa în litere ºi filozofie, specialitatea<br />
psihologie-pedagogie ºi sociologie cu distincþia “cum laude”.<br />
În 1930 a fost licenþiat în teologie, filozofie, a obþinut<br />
titlul de doctor în psihologie ºi sociologie, cu lucrarea<br />
Psihologia vieþii religioase, moment de vârf al creaþiei sale<br />
ºtiinþifice. A desfãºurat o intensã activitate editorialã ºi<br />
publicisticã.Ca om, profesorul Lucian Bologa s-a remarcat ca<br />
o personalitate cu þinutã moralã, modest, cinstit, cu un<br />
caracter ferm, hotãrât ºi intransigent cu el însuºi ºi în relaþiile<br />
cu semenii. Ca om de ºtiinþã, a fost dãruit studiului ºi<br />
cercetãrii, deschis informãrii pluridisciplinare, a abordat<br />
probleme de interes în domeniul psiho-pedagogic cu rigoare,<br />
obiectivitate ºi temeinicie.<br />
Dan Herciu<br />
(1973 - )<br />
(n. 27 iulie1973 la <strong>Agnita</strong>), scriitor ºi poet. “Originar<br />
dupã tatã, din localitatea Ghijasa de Sus cu înaintaºi vestiþi<br />
ca rapsozi populari ºi poeþi, scrie poezie din adolescenþã,<br />
debutul fiindu-i înregistrat pe site-ul de literaturã agonia.ro.<br />
“( Gherasim Rusu Togan, GH ). Volumul de debut “Taxa pe<br />
viciu” primeºte în <strong>2009</strong> premiul întâi acordat la Concursul de<br />
Debut al Uniunii Scriitorilor din România, Filiala Cluj. In 2010<br />
primeºte premiul Niram Art pentru Poezie / Trofeul RefleXos<br />
Madrid. Poeziile lui Dan Herciu au fost traduse în limbile<br />
spaniolã ºi portughezã.<br />
Michael Barner<br />
(1881 – 1961)<br />
(n. 1881 <strong>Agnita</strong>, d. 1961 Medias ) pictor ºi muzician. S-a<br />
nãscut în <strong>Agnita</strong> ca fiu al unui meºteºugar originar din Movile.<br />
A urmat ºcoala primarã în <strong>Agnita</strong> ºi ªcoala Superioarã de<br />
Comerþ din Braºov. Înclinaþia spre desen o descoperã încã de<br />
la 15 ani fiind apreciat, de pe atunci în cercuri mai largi.<br />
Urmeazã studiile la universitãþile de artã, secþia picturã, de<br />
la Budapesta ºi Munchen. Prima expoziþie o va inaugura în<br />
1907 la Sibiu dar pe tânãrul artist îl atrãgea depãrtarea, visând<br />
sã înveþe meseria de la maeºtrii ºcolii flamande de picturã.<br />
Cu vioara sub braþ ºi trusa de picturã în spate pleacã în Olanda,<br />
revenind însã în 1912 din nou la Sibiu pentru o a doua expoziþie<br />
personalã, la fel de bine primitã. Deºi cu o situaþie materialã<br />
precarã el refuzã orice post de profesor de desen ºi lucreazã<br />
ca liberprofesionist în Sibiu, Reghin ºi Mediaº. În acest timp<br />
picteazã portretul lui Stefan Ludwig Roth din aula liceului din<br />
Mediaº. Tabloul se aflã astãzi la Muzeul Vãii Hârtibaciului<br />
din <strong>Agnita</strong>. Zãdãrnicit se întoarce în oraºul natal unde scrie<br />
ºi culege poezii ºi cântece populare sãseºti. Se preocupã de<br />
proiecte arhitecturale este primul care are viziunea noului<br />
cartier Steinburg. Moare în 1961 la Medias. De mare<br />
importanþã rãmâne implicarea lui M.B. în domeniul folclorului<br />
muzical þigãnesc, comunitate a cãrei limbã o stãpânea bine,<br />
interpretând in situ multe dintre melodiile culese de Heinrich<br />
von Wlislocky. In Muzeul Vãii Hârtibaciului se afla 32 de picturi<br />
în ulei, 21 de acuarele ºi 45 de schiþe în cãrbune, toate semnate<br />
M. Barner.<br />
Marcel Pãrãu<br />
(1962 - )<br />
(n. 15 aug. 1962, Coveº) interpret de muzicã popularã,<br />
artizan ºi culegãtor de folclor. Debutul sãu scenic ºi muzical<br />
s-a petrecut în anul 1977, fiind elev al Liceului Economic din<br />
Mediaº. În 1986 îi este acceptat dosarul la cunoscutul festival<br />
de folclor “Cântarea României”. Tot în acelaºi an debuteazã<br />
în radio-televiziunea românã. S-a nãscut cu cântecul, ºi a reuºit<br />
sã adune în lada sa de zestre peste 150 de melodii populare<br />
din zona Vãii Hârtibaciului, ale cãror texte au rãmas<br />
neschimbate. Pe lângã faptul cã culege ºi interpreteazã melodii<br />
din zona reprezentatã, Marcel Pãrãu se ocupã de brodarea<br />
pãlãriilor ºi recondiþionarea costumelor populare. Una dintre<br />
marile realizãri a lui Marcel Pãrãu o reprezintã implicarea sa<br />
activã în viaþa folcloristicã hârtibãceanã. În calitate de membru<br />
al ansamblului profesionist “Cindrelul Junii Sibiului” ºi<br />
referent muzical, tradiþii ºi obiceiuri la CJCPCT Sibiu, ºi-a<br />
adus aportul la organizarea unor festivaluri de înaltã þinutã<br />
artisticã ºi promovarea ansamblurilor locale.<br />
Alexandru Augustin<br />
(1908 – 1995)<br />
(n. 9 apr. 1908 în satul Ghijasa de Jos ) medic militar, ºef<br />
al Organizaþiei mondiale a “Crucii Roºii”. A urmat facultatea<br />
de medicinã „Dr. Carol Davila” din Bucureºti, pe care a<br />
absolvit-o în vara anului 1941 cu gradul de sublocotenent. A<br />
participat la cel de-al II-lea Rãzboi Mondial, încadrat la partea<br />
operativã a spitalului Brâncovenesc din Bucureºti. Activitatea<br />
desfãºuratã în acest spital a fost apreciatã cu numeroase<br />
ordine ºi medalii româneºti ºi strãine. În aceºti ani a fost<br />
avansat succesiv în ierarhia militarã, pânã la gradul de generallocotenent.<br />
Perioada anilor 1953-1955 este determinantã<br />
pentru Alexandru Augustin, el consacrânduse chirurgiei<br />
urologice, unde obþine titlul de profesor doctor docent. Ca<br />
funcþii îndeplinite în sistemul medical al Armatei Române, a<br />
fost ºef de secþie urologie în Spitalul Militar Central „Carol<br />
Davila” din Bucureºti, apoi comandant al acestuia, iar din 1965,<br />
pentru competenþa doveditã, a fost numit în cea mai înaltã<br />
funcþie pe linie medicalã militarã: ºef al Direcþiei Medicale a<br />
armatei - funcþie îndeplinitã pânã la vârsta de 65 de ani, când<br />
s-a pensionat. A fost ºi preºedintele Crucii Roºii Mondiale<br />
între anii 1972- 1974 ºi preºedinte al Crucii Roºii Militare<br />
Mondiale în anii 1974 ºi 1975 - funcþie declaratã onorificã pe<br />
viaþã. La aceste titluri de anvergurã internaþionalã se adaugã<br />
o bogatã colecþie (peste 40) de diplome ºi medalii româneºti<br />
ºi internaþionale. La 14 aprilie 1995 înceteazã din viaþã, fiind<br />
înmormântat cu onoruri militare la Cimitirul Belu din<br />
Bucureºti.<br />
Spitalul militar de urgenþã din Sibiu poartã astãzi numele<br />
“ Gen. Lt. Dr. Alexandru Augustin”<br />
Trude Schullerus<br />
(1889 – 1981)<br />
(n. 3 mai 1889 <strong>Agnita</strong>, d. 24 ian. 1981) pictoriþã ºi<br />
grafician. A studiat pictura la Sibiu ºi Munchen ( 1906 – 1914).<br />
Pânã în 1923 au apãrut cu precãdere schiþe, acuarele ºi pânze<br />
pe ulei reprezentînd peisaje natale care vor fi arãtate<br />
publicului în 1922 într-o expoziþie proprie. In 1923/24 artista<br />
studiazã la Leipzig în cadrul „Academiei de Graficã“ cãlãtorind<br />
simultan între Marea Balticã ºi nordul Italiei, realizând însã<br />
cã arta ei nu poate cãpãta maturitate decât în spaþiul natal.<br />
Se întoarce în Sibiu unde lucreazã ca liberprofesionist<br />
inspirându-se integral din motive transilvãnene: þãrãnci, cetãþi,<br />
flori, peisaje naturale. Multe dintre lucrãri, chiar ºi cele din<br />
perioada târzie poartã influenþa lui Cezanne. T. S. preia între<br />
1930-1948, în cadrul fundaþiei Sebastian Hann, conducerea<br />
departamentului pentru artã popularã.<br />
Ioan Hantau<br />
(1939 –)<br />
(n. 23 iulie 1939, în satul Þeline, comuna Brãdeni),<br />
profesor universitar, doctor în educaþie fizicã ºi sport,<br />
conducãtor de doctorat. A fãcut ºcoala generalã în Retiº, liceul<br />
în <strong>Agnita</strong> ºi facultatea la Institutul de Culturã Fizicã, Bucureºti<br />
(ICF). În 1962 terminã facultatea ºi ocupã postul de asistent<br />
la ICF, pânã în 1970 când devine lector la atleticã grea. În<br />
1992 este numit conferenþiar iar din 1996 profesor universitar<br />
pânã în 2005. În 1997 obþine doctoratul în Educaþie Fizicã ºi<br />
Sport iar din 2000 este conducãtor de doctorat în sport. Încã<br />
de la 17 ani, în perioada 1956, 1957 ºi 1958 a fost campion<br />
naþional la trântã. În 1965, locul III pe echipe la campionatul<br />
naþional de lupte libere. În 1970, campion naþional la judo cu<br />
echipa ICF, atât ca antrenor cât ºi ca luptãtor. În 1980 a fost<br />
antrenorul lotului olimpic la judo ºi a scos primul campion<br />
european. În perioada 1990 – 1994 a fost Preºedintele<br />
Federaþiei Române de Judo. Este antrenor emerit la judo ºi<br />
autorul a 15 cãrþi de specialitate ºi cursuri universitare ºi<br />
peste 100 de lucrãri ºi comunicãri la simpozioane ºtiinþifice<br />
interne ºi internaþionale. I-a ajutat pe numeroºi tineri din<br />
<strong>Agnita</strong> ºi de pe Valea Hârtibaciului sã obþinã diploma de<br />
profesor de Educaþie Fizicã. Din 2003 este Cetãþean de<br />
Onoare al oraºului <strong>Agnita</strong>.
4<br />
GAZET<br />
AZETA A HÂRTIBACIULUI<br />
UI<br />
BIZONII DE LA MARPOD<br />
Valea Hârtibaciului are foarte multe<br />
locuri în care, oprindu-te pentru popas, îþi<br />
vine sã nu mai pleci. Ai vrea sã zãboveºti cât<br />
mai mult ºi sã-þi speli ochii ºi sufletul cu<br />
frumuseþe.<br />
Un asemenea loc au descoperit ºi fraþii<br />
Dimitriu din Sibiu.<br />
Plecaþi mai demult din þarã, aceºtia ºi-au<br />
gãsit un rost în Germania, unde au înfiinþat o<br />
fermã de bizoni. Dorul de casã, pe care numai<br />
cei plecaþi îl înþeleg, i-a fãcut sã-ºi încerce<br />
norocul ºi în þarã. Aºa au aflat un loc minunat<br />
(rimã involuntarã), undeva printr-o zona mai<br />
puþin circulatã, aproape de drumul judeþean<br />
dinspre Marpod spre Chirpãr. Aici au<br />
concesionat de la primãria din Marpod un<br />
teren iar în noiembrie 2010 au adus de la<br />
ferma din Germania 10 bizoni, care s-au<br />
adaptat foarte bine.<br />
Mai puþin bine se adapteazã curajoºii<br />
întreprinzãtori cu birocraþia din România,<br />
unde cei care doresc sã facã ceva, trebuie sã<br />
fie foarte pricepuþi, sã ºtie cum sã strãbatã<br />
prin hãþiºul sistemului naþional, în care nu<br />
ºtii niciodatã cât e de vinã sistemul ºi cât<br />
„bizonul” care-l aplicã.<br />
Pânã una alta, bizonii din Germania se<br />
<br />
2011<br />
simt bine în liniºtea de pe Valea Hârtibaciului,<br />
iar proprietarii lor îi îngrijesc ºi cultivã pe<br />
terenul din jurul fermei plante furajere pentru<br />
a le asigura hranã ºi pe timpul iernii<br />
Admirând priveliºtea minunatã, unde<br />
privirea trece peste coame de dealuri<br />
îmbrãcate cu pãduri ºi pajiºti ºi se opreºte<br />
pe mãreþia Munþilor Fãgãraº, înþelegi de ce<br />
proprietarii s-au oprit aici: pentru cã iubesc<br />
frumuseþea curatã a naturii.<br />
Am pus întrebarea fireascã, a profanului<br />
cu idei:<br />
- De ce nu faceþi aici un loc de popas<br />
turistic, cel puþin un loc de picnic Ar fi destul<br />
de cãutat ºi eventual o sursã suplimentarã<br />
de câºtig.<br />
N-am primit un rãspuns direct. Am<br />
discutat multe alte lucruri, legate de bizoni,<br />
de afaceri ºi de frumuseþe. ªi aºa am dedus<br />
cã ar fi foarte deranjaþi de „bizonii” cu maºini<br />
care, invadând locul, ar polua cu peturi, hârtii,<br />
manele ºi alte resturi de civilizaþie aceastã<br />
frumuseþe purã. ªi ar fi pãcat.<br />
I-am lãsat pe proprietari cu toate<br />
frumuseþile. Ale lor personale ºi ale locului<br />
în care stau ºi pe care-l sfinþesc cu muncã.<br />
I. Bârsan<br />
Cuverturi \esute la r[zboi<br />
Cyan Magenta Yellow Black<br />
<br />
,,Îmi simt firul vieþii tãiat ca de un<br />
þesãtor, care m-ar rupe din þesãtura lui.”<br />
[citat din relatarea despre vindecarea<br />
împãratului Ezechia]<br />
“Viaþa e ca o þesãturã complicatã, þesutã<br />
la rãzboi cu suveica.” - Acest motto se<br />
potriveºte ca o mãnuºã femeilor din Retiº ºi<br />
alte sate care împletesc coverturi, ºtergare,<br />
preºuri la rãzboi.<br />
Încã de mic am ºtiut ce este acela rãzboi<br />
de þesut, dispozitiv pentru urzealã, suveicã,<br />
mosorel, diferenþa dintre lânã, aþa de þesut,<br />
spata, iepe (pedale), sul. N-am avut de ales<br />
dacã vroiam sã ºtim sau nu, pentru cã bunica<br />
era înnebunitã dupã noile modele de<br />
cuverturi, mai ales daca era unul pe care nu<br />
îl avea. Adormeam auzind iþele cum se<br />
schimbã, spata bãtând cu putere în þesãturã<br />
ºi ne trezeam cu acelaºi zgomot. Vara, dupã<br />
tunderea oilor, se spãla lâna … un proces lung<br />
ºi urât mirositor. Marile ºi micile mercerii<br />
erau vizitate pentru aþã. Nu orice aþã era<br />
bunã, nu orice culoare, nu orice marcã. Mã<br />
uitam la punga mare cu aþã, la lâna ce se<br />
scurgea pe sârmã dupã ce a fost spãlatã ºi<br />
rãspãlatã, la cojile de copac, la florile sau<br />
frunzele alese cu grijã ºi mã întrebam, ce<br />
poate ieºi bun din toate astea<br />
Cum va face bunica o cuverturã din toate<br />
astea Va face magie<br />
Nu fãcea nici o magie însã muncea<br />
pentru fiecare milimetru de aþã ºi lânã. ªi,<br />
ca produsul final sã iasã, noi aveam partea<br />
noastrã de contribuþie, ºi nu era puþinã. Iar<br />
comentariile, normal, însoþeau fiecare<br />
milimetru de aþã. Trebuia sã o ajutãm la adus<br />
apa ºi ca sã nu iasã culoarea din lânã avea<br />
Un tren de 17 vagoane ºi o locomotivã ºia<br />
gãsit drept loc de depou în sala de ºedinþe a<br />
primãriei din <strong>Agnita</strong>. E un tren cu vagoane<br />
fãcute din deºeuri de carton, peturi ºi alte<br />
materiale reciclabile. Constructorii acestui<br />
tren în miniaturã au fost prichindeii de la<br />
grãdiniþele din <strong>Agnita</strong>, Grãdiniþa 16 din Sibiu<br />
ºi Grãdiniþa nr 2 din Sighiºoara. Plãcuþele<br />
indicatoare de pe vagoane aratã ruta acestui<br />
tren; Sibiu – <strong>Agnita</strong> – Sigiºoara..<br />
În cadrul proiectului „Mocãniþa Copiilor”<br />
iniþiat ºi coordonat de Maria Brumar, Adriana<br />
Priºcã ºi Simona Armeana, timp de douã luni<br />
micuþii constructori au ascultat poveºti, au<br />
fãcut excursii, au pictat, au modelat ºi fiecare<br />
grupã a realizat un vagon personalizat .Le-au<br />
fost alãturi prietenii mai mari din „Serviciul<br />
nevoie de apã sãlcie ºi aºa am învãþat cã existã<br />
apã bunã de bãut ºi apã cu un gust mai ciudat,<br />
care nu e bunã la mâncare, cã nu poþi face<br />
decât ceai cu ea ºi nici acela nu iese bun. ªi<br />
uscarea lânii era un proces greoi, de regulã<br />
lâna se usca în grãdinã (departe de gãini ºi<br />
alte animale) întinsã pe o pãturã (prelatã).<br />
De multe ori lâna era plouatã, fiindcã<br />
eram plecaþi la hotar ºi nu avea cine sã o adune<br />
(ca sã nu o plouã), aºa cã se mai punea ºi<br />
urmãtoarea zi la uscat ºi tot aºa. Dar, lâna<br />
odatã uscatã, trebuia scãrmãnatã ºi sortatã,<br />
ºi atâta îþi trebuia sã nu o scarmeni cum<br />
trebuie, cã îþi luai tu porþia de scãrmãnealã.<br />
Noroc cu bunicii care ne scuteau de o bunã<br />
parte de muncã. Apoi, bunica sau bunicul<br />
pleca pe la sfârºitul verii sau toamna (dupã<br />
adunarea recoltelor de pe hotar) la huci<br />
(fabrica unde se mai scãrmãna odatã ºi se<br />
torcea lâna). Pleca cu câþiva saci de lâna ºi se<br />
întorcea cu un sac de legãturi. Apoi legãturile<br />
de lânã erau duse la vopsit (în ultima vreme<br />
la Sibiu, unde lâna vopsitã era ºi spãlatã, ºi<br />
uscatã) sau erau vopsite acasã, unde trebuiau<br />
apoi spãlate ºi uscate.<br />
Uneori, bunica ne arãta un model pe<br />
hârtie milimetricã ºi recunosc cã mã uitam<br />
ca mâþa în calendar la ce vedeam (îmi arãta<br />
ea). Alteori (însã) avea câte o bucatã de<br />
cuverturã ca model despre care ne spunea cã<br />
ea va schimba culorile, cã acolo va mai adãuga<br />
ceva, cã floarea aia nu e cum o vrea …. modelul<br />
era în mintea ei ºi noi ne uitam la ea cu niºte<br />
feþe mirate încât adãuga: o sã vedeþi voi la<br />
urmã ce-o sã iasã. Se scotea aþa ºi trebuia<br />
urzitã, altã operaþiune lungã ce trebuia fãcutã<br />
cu grijã, nu oricine putea face asta … ºi trebuia<br />
sã ai modelul bine ºtiut ca sã nu greºeºti Apoi,<br />
MOC{NI|A COPIILOR<br />
de Voluntari <strong>Agnita</strong>” ºi cei din asociaþia<br />
„Prietenii Mocãniþei”<br />
În toatã perioada aceasta copiii au fãcut<br />
minunate cãlãtorii imaginare, cu vechea<br />
mocãniþã, pe traseul Sibiu – <strong>Agnita</strong> –<br />
Sighiºoara.<br />
se întindea urzeala în rãzboi, se trecea toata<br />
prin spatã sau spete, (douã sau trei) cu cât<br />
erau mai multe cu atât modelul era mai<br />
complicat. speram sã ne fi terminat treaba,<br />
însã trebuiau fãcute mosorelele de lânã, ºi<br />
bunica repede le mai termina … Nu ne lãsa<br />
sã lenevim … cã ea nu creºte niºte leneºi, ºi<br />
apoi trebuie sã învãþãm ºi noi sã lucrãm cã<br />
aºa fac oamenii gospodari (nu putea spune<br />
“fetele gospodine” cã i-ar fi sãrit Florin în cap,<br />
cã el nu e fatã; ºi apoi, bunicul era cel care o<br />
ajuta mereu).<br />
Dupã o sãptãmânã sau douã (depindea<br />
dacã bunicii îi era rãu sau dacã avea o femeie<br />
care sã o ajute), vedeam un lat de cuverturã<br />
ºi eram nerãbdãtori sã-l vedem ºi pe celãlalt.<br />
Bunica trebuia sã le potriveascã, sã le coasã<br />
ºi apoi puteam sã admirãm în voie ceea ce<br />
noi ºtiam teoretic din ce ne spusese ea.<br />
Îmi e uºor sã mã gândesc la viaþa mea ca<br />
la o cuverturã. Dumnezeu are modelul în<br />
La finalul proiectului fiecare grupã ºi-a<br />
aºezat vagonul pe ºine, în curtea grãdiniþei<br />
ºi au aºteptat aprecierea pãrinþilor pentru<br />
opera realizatã. Din pãcate, picãturile de<br />
ploaie i-au obligat sã ducã repede lunga<br />
garniturã, din vagoane perisabile, în depoul<br />
improvizat într-o salã de clasã, unde n-au fost<br />
cele mai bune condiþii de apreciat frumuseþea<br />
lucrãrii.<br />
Acum agniþenii au ocazia sã admire<br />
mocãniþa fãcutã de copii, în sala primãriei.<br />
Nu se ºtie când vor putea admira ºi mocãniþa<br />
adulþilor, circulând pe ruta <strong>Agnita</strong> – Sibiu. Sã<br />
sperãm cã nu vor aºtepta pânã vor creºte mari<br />
constructorii „Mocãniþei Copiilor”<br />
I Bârsan<br />
minte ºi eu aº vrea sã îl ºtiu, sã am detaliile<br />
bine explicate însã …. nu le am ºi nu le ºtiu.<br />
Adunate la un loc, întâmplãrile din viaþa mea<br />
par fãrã noimã însã în final ele au logicã, sens,<br />
farmec, frumuseþe …. se leagã. Viaþa nu mi-i<br />
o loterie, nu-i un joc de zaruri sau cãrþi … e o<br />
þesãturã de dragoste ºi încredere<br />
Cineva moare ºi mi se pare cã va fi o<br />
gaurã în þesãturã. Însã ceea ce pentru mine<br />
pare dezastru, Dumnezeu va folosi acea<br />
pierdere în a o face … o binecuvântare. În<br />
mijlocul durerii, spun vrute ºi nevrute, nu<br />
înþeleg mai nimic ºi Îl trag pe Dumnezeu la<br />
rãspundere. Însã … þesãtura continuã. Mã<br />
plictiseºte aºteptarea ºi tot procesul anevoios<br />
dar cu toate astea … þesãtura merge înainte.<br />
ªi cuvertura va fi tãiatã de pe sul,<br />
potrivitã ochi cu ochi ºi cusutã în aºa fel încât<br />
sã iasã perfect, sã fie demnã de admirat,<br />
folosit. În timp ce o admir nu mai pun la<br />
socotealã bombãnelile de la spãlat, adus apa,<br />
cules frunze sau flori, cãutat aþa, de la fãcut<br />
mosorelele, vorbit în ºoaptã ca sã nu se<br />
greºeascã vreun punct, trezitul din cauza<br />
bocãnitului spetei în urzealã ºi cuverturã.<br />
Toate au devenit amintiri …. acum realizez<br />
cã a meritat munca, osteneala. Bucata tãiatã<br />
din urzealã pare micã, singura … fãrã sens.<br />
Eu numai am bombãnit cã lâna e groasã, cã<br />
bate prea tare spata, cã dureazã prea mult …<br />
Am întrebat-o pe bunica de ce trebuie sã batã<br />
cu atâta putere în þesãturã ºi mi-a spus cã<br />
modelul e mai frumos ºi mai legat dacã e bãtut<br />
bine.<br />
Tot acest proces de realizare a þesãturilor<br />
se face pe timpul ierni de dimineaþa ºi pânã<br />
seara târziu la cãldura sobei. Dupã terminarea<br />
þesãturii urmeazã de fãcut cipca care poate fi<br />
din lânã sau din fileu (un process de realizare<br />
foarte dificil).<br />
Articol scris de Florin-Vrose<br />
Sbarcea
ORTODOXIA PE VALEA HÂRTIBACIULUI<br />
Anul iV, , nr. 37, IUNIE 2011<br />
Foaie editatã de Protopopia<br />
opopiatul Ortodo<br />
odox <strong>Agnita</strong><br />
„Lumina lui Hristos lumineazã tuturor!” (Liturghia Darurilor )<br />
„Apare cu binecuvântarea IPS Pãrinte Mitropolit dr. Laurenþiu Streza”<br />
Scrisoare<br />
unui tân[r<br />
Copile, pune-þi genunchii în rugare.<br />
Aici se aflã salvarea-þi ºi iubirea-þi,<br />
Aici tu eºti în ascultare ºi-n bucurie<br />
Aici tu simþi cã eºti un Om<br />
Care-ºi plineºte menirea iubitor.<br />
<br />
Eu ºtiu cã mântuirea e-n iubire<br />
ªi cã doar iubind te vei gãsi-n Luminã<br />
Dar gãsit-ai oare calea spre rugare<br />
Când nopþile-þi petreci în prihãniri<br />
Si-þi vinzi iubirea celor în nelegiuri<br />
Cyan Magenta Yellow Black<br />
<br />
Maica Domnului Îndureratã<br />
picturã de Silvia Pãcurar<br />
SEMNIFICA|IA<br />
~I<br />
IMPORTAN|A<br />
TAINEI<br />
SFÂNTULUI<br />
BOTEZ<br />
Marile sãrbãtori creºtine sunt zile<br />
mari din viaþa Mântuitorului în care El<br />
a instituit Sfintele Taine rânduite spre<br />
sfinþirea ºi mântuirea noastrã.<br />
Naºterea Sa vorbeºte de naºterea<br />
noastrã din nou, botezul Sãu de apa<br />
sfinþitã prin care ne botezãm noi, Cina<br />
cea de Tainã ºi Rãstignirea ne vorbesc<br />
despre jertfa Trupului ºi Sângelui Sãu<br />
cu care ne împãrtãºim în cadrul Sfintei<br />
Liturghii, Învierea Sa ne vorbeºte<br />
despre puterea iertãrii ºi a dezlegãrii<br />
pãcatelor în Taina Spovedaniei,<br />
Înãlþarea Domnului ne vorbeºte de<br />
Taina Sfântului Botez, cãci în ziua<br />
Înãlþãrii a întemeiat Domnul Iisus<br />
Hristos aceastã Sfântã Tainã,<br />
Pogorârea Sfântului Duh ne vorbeºte<br />
de darurile Sfântului Duh pe care le<br />
primim în Taina Sfântului Mir, precum<br />
ºi în taina Preoþiei.<br />
(continuare în pagina 6)<br />
Copile, pune-þi genunchii în rugare.<br />
Ridicã ochii spre cer ºi cautã salvare.<br />
ªi tu ºtii cã mântuirea e-n iubire.<br />
Iubeºte dar, fii un Om ce face-ascultare<br />
În rugare ºi-atunci primi-vei iertare<br />
Daniela Pãnãzan Lorinczi<br />
TAINA SFÂNTULUI MASLU DE OB~TE LA VECERD<br />
Odatã cu începerea anotimpului<br />
cãlduros, Valea Hârtibaciului intrã în<br />
sãrbãtoare, pentru cã, aºa cum ne-au<br />
învãþat strãmoºii noºtri, în fiecare bisericã<br />
În ziua de 2 iunie 2011, la sãrbãtoarea<br />
Înãlþãrii Domnului ºi a tuturor eroilor români,<br />
la ªcoala de Arte ºi Meserii Iacobeni,<br />
structura Noiºtat, a avut loc o frumoasã slujbã<br />
în cadrul cãreia s-au sfinþit steagurile:<br />
tricolorul românesc ºi steagul Uniunii<br />
Europene. Slujba de sfinþire a drapelelor a<br />
fost urmatã de un frumos spectacol artistic<br />
de jocuri populare, prezentat de copiii de la<br />
aceastã ºcoalã sub directa coordonare a<br />
profesorului Lãcãtuº Sorin.<br />
Au participat, pe lângã elevii de la<br />
Iacobeni ºi de la Noiºtat, ºi cadrele didactice<br />
de la Iacobeni, Netuº ºi Noiºtat, în frunte cu<br />
conducerea ºcolii Iacobeni, doamna<br />
directoare Lãstun Otilia Bogdana ºi domnul<br />
director adjunct Ilea Ovidiu Ioan. În cuvântul<br />
de învãþãturã rostit de Preacucernicul preot<br />
Popescu Ion a fost evidenþiatã legãtura<br />
indisolubilã între Bisericã ºi ºcoalã ºi<br />
importanþa colaborãrii acestor douã instituþii<br />
pentru a spori binele în societatea în care<br />
trãim.<br />
Pr. Ioan Popescu<br />
(Noiºtat)<br />
din aceastã zonã se sãvârºeºte Sfânta<br />
Tainã a Maslului de obºte cu ºapte preoþi.<br />
Rânduiala acestei Sfinte Taine are ca ºi<br />
elemente specifice ºapte Apostole<br />
(fragmente din scrisorile Sfinþilor<br />
Apostoli) ºi ºapte Evanghelii, care sunt<br />
urmate de citirea a ºapte rugãciuni de<br />
iertare a pãcatelor ºi de cerere a tuturor<br />
celor necesare existenþei noastre.<br />
Aceastã sãrbãtoare a avut loc ºi la<br />
Vecerd, duminicã, 5 iunie, începând cu<br />
ora 14. Dupã sãvârºirea Sfintei Liturghii,<br />
sãtenii din localitatea Vecerd au îmbrãcat<br />
haina de sãrbãtoare luându-ºi porturile<br />
naþionale ºi au venit la Sfânta Tainã a<br />
Maslului. La sãrbãtoarea vecerzenilor au<br />
participat urmãtorii preoþi: Pr. Rusu<br />
Mihai (Ghijasa de Sus), Pr. Dumbravã<br />
Dorin (Mihãileni ºi ªalcãu), Pr. Vecerzan<br />
Paul (Ighiºul Vechi), Pr. Tatoiu Ioan<br />
(Fofeldea), Pr. Toma Sebastian (Movile),<br />
Pr. Dolea Aurel (Stejeriºu), care au<br />
rãspuns invitaþiei preotului paroh Bogdan<br />
Marius-Ciprian. Slujba a fost condusã de<br />
Pr. Rusu Mihai.<br />
Pr. Bogdan Marius Ciprian<br />
(Vecerd ºi Metiº)<br />
ZIUA EROILOR LA NOI~TAT
ORTODOXIA PE VALEA HÂRTIBACIULUI<br />
SEMNIFICA|IA ~I IMPORTAN|A TAINEI SFÂNTULUI BOTEZ<br />
6 2011<br />
(continuare în pagina 6)<br />
Prin împãrtãºirea cu Sfintele Taine<br />
sufletul se pregãteºte de înãlþarea sa la<br />
cer, de viaþa veºnicã, de împãrãþia lui<br />
Dumnezeu. Prin Sfintele Taine pe care<br />
ni le-a lãsat Mântuitorul Iisus Hristos nea<br />
arãtat ºi ne-a deschis calea spre cer.<br />
Botezul este taina care prin întreita<br />
cufundare în apã sfinþitã în numele Sfintei<br />
Treimi ne oferã harul iertãrii pãcatelor<br />
ºi ne face membrii ai Bisericii creºtine.<br />
Lucrarea aceasta sfinþitoare ºi<br />
mântuitoare de suflet e o tainã ºi nu<br />
numai o închipuire sau simbol, cum cred<br />
mulþi chiar dintre creºtini.<br />
E naºterea „din apã ºi din duh” (Ioan<br />
3, 5), poruncitã de Mântuitorul când a<br />
zis cãtre apostolii sãi: „Mergând învãþaþi<br />
toate neamurile, botezându-le în numele<br />
Tatãlui ºi al Fiului ºi al Sf. Duh...” (Matei<br />
28, 19; Marcu 16, 16). Poruncile nu sunt<br />
simboluri sau închipuiri, ci legi, rânduieli<br />
care trebuie pãzite cu sfinþenie ºi<br />
împlinite spre „iertarea pãcatelor” ºi spre<br />
„învierea vieþii”.<br />
De la cel ce se boteazã se cere în<br />
primul rând credinþa în Dumnezeu Tatãl,<br />
Fiul ºi Duhul Sfânt. Dacã este în vârstã i<br />
se cere ºi regretul pentru toate pãcatele.<br />
Copiii, neavând pãcate personale, nu au<br />
trebuinþã de pocãinþã, iar credinþa în locul<br />
lor o mãrturisesc naºii. Mãrturia unora<br />
pentru credinþa altora îºi are temelie în<br />
Sf. Evanghelie: slãbãnogul (Marcu 2,5),<br />
sluga sutaºului (Matei 8, 5-13) ºi fiica<br />
femeii cananeence (Matei 15, 22-28) s-<br />
au vindecat prin credinþa celor ce au<br />
mijlocit pentru vindecarea lor la Iisus<br />
Hristos. Naºii sunt martorii care rãspund<br />
cu sufletul lor pentru credinþa finilor.<br />
Mulþi oameni îºi pun întrebarea „de<br />
ce este necesar botezul copiilor”,<br />
argumentând prin faptul cã aceºtia nu au<br />
pãcate ºi nu sunt conºtienþi de credinþa<br />
mãrturisitã la botez ºi de alegerea<br />
acesteia. Existã mai multe aspecte ºi<br />
considerente care îndreptãþesc botezul<br />
copiilor: nimeni nu se mântuieºte fãrã<br />
Botez, nimeni nu poate intra în împãrãþia<br />
lui Dumnezeu fãrã naºtere din apa ºi din<br />
Duh (Ioan 3,5); toþi oamenii, inclusiv<br />
copii, se nasc cu urmãrile pãcatului<br />
strãmoºesc, dupã cum spune psalmistul:<br />
„întru fãrãdelegi m-am zãmislit ºi în<br />
pãcate m-a nãscut maica mea”(Psalmul<br />
50, 6); pãcatul lui Adam, pãrintele<br />
neamului omenesc, prin consecinþele<br />
sale, a trecut la toþi oamenii, cãci „în el<br />
toþi au pãcãtuit” (Romani 5,12); porunca<br />
Botezului este datã pentru „toate<br />
neamurile” (Matei 28, 19); Sfinþii<br />
Apostoli au botezat „case” sau „familii”<br />
întregi: casa sutaºului Corneliu (Fapte 10,<br />
47-48), casa Lidiei (Fapte 16, 5), casa<br />
temnicerului din Filipi (Fapte 16, 23),<br />
casa lui ªtefana (I Corinteni 8,16), casa<br />
lui Crispus (Fapte 18, 8) ºi locuitorii din<br />
Samaria care desigur aveau copii; botezul<br />
copiilor a fost rânduit de canoanele<br />
Bisericii (Canonul 84 al Sinodului V<br />
ecumenic ºi canonul 8 al Sinodului VII<br />
ecumenic); întotdeauna copiii au fost<br />
botezaþi în toate bisericile ºi în rãsãrit ºi<br />
în apus, iar dacã mor fãrã sã fie botezaþi<br />
este mare pãcat.<br />
Dreptul de a sãvârºi Taina Sfântului<br />
Botez îl au, dupã Sfânta Evanghelie ºi<br />
dupã Sfintele Canoane ale Bisericii,<br />
episcopii ºi preoþii. La nevoie, când e<br />
primejdie de moarte ºi în lipsã de preot<br />
poate boteza orice credincios creºtin,<br />
bãrbat, femeie sau chiar tatãl pruncului.<br />
Botezul acesta din necesitate se face<br />
afundând pruncul în apa curatº ºi rostind<br />
formula Botezului: „se boteazã robul/<br />
roaba lui Dumnezeu (numele) în numele<br />
Tatãlui. Amin. ªi al Fiului. Amin. ªi al<br />
Sfântului Duh. Amin.” Dacã cel botezat<br />
scapã de moarte, preotul întregeºte<br />
slujba dupã rânduialã, îl miruieºte ºi îl<br />
împãrtãºeºte.<br />
La nevoie Botezul se poate sãvârºi<br />
oricând ºi îndatã dupã naºtere. De regulã<br />
ºi de obicei se face la ºase sãptãmâni dupã<br />
naºtere, în orice zi de duminicã sau<br />
sãrbãtoare, dupã Sfânta Liturghie. Naºii<br />
celui botezat îi devin pãrinþi sufleteºti ºi<br />
trebuie sã fie oameni maturi, ortodocºi,<br />
buni creºtini. Pãrinþii nu pot fi naºii<br />
copiilor lor. Finii sunt datori sã-ºi<br />
cinsteascã naºii ca pe învãþãtori ºi pãrinþii<br />
lor, iar naºii sã se îngrijeascã de viaþa<br />
religioasã ºi moralã a finilor lor, ca ºi cum<br />
ar fi copiii lor.<br />
Înainte de Botez se citesc rugãciunile<br />
prin care se pune numele copilului.<br />
Urmeazã citirea rugãciunilor-exorcisme,<br />
prin care preotul roagã pe Dumnezeu sã<br />
depãrteze de la cel ce se boteazã toatã<br />
puterea duhurilor necurate: duhul<br />
înºelãciunii, al vicleºugului, al necurãþiei,<br />
al lãcomiei, al minciunii ºi al slujirii<br />
idoleºti ºi totodatã sã îl facã mãdular<br />
cinstit al Bisericii. Urmeazã lepãdãrile.<br />
Cu faþa spre apus se face întreita lepãdare<br />
de satana. Urmeazã întoarcerea cu faþa<br />
spre rãsãrit pentru a face întreita<br />
mãrturisire de unire cu Hristos. Unirea<br />
cu Hristos se face prin credinþã, iar<br />
dovada credinþei creºtine se aratã prin<br />
rostirea Crezului de cãtre naºi sau de<br />
cãtre preot împreunã cu naºii. Dupã<br />
sfinþirea apei de Botez se face ungerea<br />
celui ce se boteazã cu untdelemnul<br />
bucuriei. Ungerea este semnul împãcãrii<br />
cu Dumnezeu. Ramura de mãslin din care<br />
se face untdelemnul adus de porumbel<br />
în corabia lui Noe a fost semnul pãcii ºi<br />
al mântuirii din potop (Facere 8,11). Apa<br />
potopului în care s-au înecat pãcatele<br />
oamenilor preînchipuie Botezul (I Petru<br />
3,20-21), iar porumbelul preînchipuie pe<br />
Duhul Sfânt. Ungerea ne mai aduce<br />
aminte de sfinþirea prin ungere a<br />
arhiereilor, împãraþilor ºi prorocilor din<br />
Vechiul Testament. Însuºi Mântuitorul<br />
Hristos este „unsul Domnului” (Isaia 61,<br />
1; Luca 4,18; Fapte 10,38), iar de la El ºi<br />
noi ne numim „creºtini”. Ungerea mai<br />
închipuie aromatele cu care trupul<br />
Domnului a fost uns înainte de îngropare,<br />
ca sã ne aducã aminte cã cei ce se boteazã<br />
se îngroapã cu Hristos ca sã ºi învieze cu<br />
El (Romani 6, 3-4).<br />
Urmeazã partea cea mai importantã<br />
a Botezului, însãºi sãvârºirea Tainei prin<br />
întreita afundare a copilului de cãtre<br />
preot în apa sfinþitã ºi prin rostirea<br />
cuvintelor: „se boteazã robul/roaba lui<br />
Dumnezeu(numele) în numele Tatãlui.<br />
Amin. (întâia afundare) ºi al Fiului. Amin.<br />
(a doua afundare) ºi al Sfântului Duh.<br />
Amin. (a treia afundare). Acum ºi pururea<br />
ºi în vecii vecilor Amin.<br />
Întreita afundare mãrturiseºte<br />
credinþa noastrã în Sfânta Treime,<br />
închipuie cele trei zile petrecute de<br />
Domnul în mormânt ºi aratã însãºi<br />
moartea noastrã faþã de pãcat, îngroparea<br />
ºi învierea noastrã în Hristos la viaþa cea<br />
nouã. Lumânarea aprinsã este semnul<br />
mãrturisirii lui Hristos, Lumina lumii.<br />
Haina albã (crisma) în care se îmbracã<br />
noul botezat închipuie lumina harului ºi<br />
starea de nevinovãþie ºi de curãþire<br />
îngereascã pe care o primeºte sufletul<br />
prin Sfântul Botez. Cu haina aceasta ne<br />
vom înfãþiºa toþi în faþa judecãþii lui<br />
Dumnezeu.<br />
Pr. Roajdã Cãlin<br />
(Hosman)<br />
COLEGIUL DE REDACÞIE AGNITA<br />
Ortodoxia pe Valea Hârtibaciului<br />
Str. Mihai Viteazu, nr. 20, <strong>Agnita</strong>, 555100, telefon 0269510325<br />
Preºedinte: Pr. Protopop Ioan Jurca<br />
Redactori responsabili: Pr. Naicu Mihai<br />
Pr. Coºorean Axente-Cosmin<br />
Colectivul de redacþie: Pr. Nicolae Mãrginean (<strong>Agnita</strong>), Pr. Nicolae Piroº (Bârghiº),<br />
Pr. Teofil Gârbacea (Iacobeni), Pr. Alexandru Copãceanu (Sãsãuºi), Pr. Aurel Avram<br />
(Nocrich), Pr. Nicolae Dorin Dumbravã (Mihãileni), Pr. Calin Roajda (Hosman), Pr.<br />
Dumitru Iridon (Ighiºu Vechi), Pr. Marius Rebegel (Ruja), Pr. Nicu Lazãr (Brãdeni)<br />
Colaboratori: Luminiþa Feldara, Bogdan Foloba<br />
Tiparul: Tipo Trib Sibiu, Editura Etape Sibiu<br />
Aºteptãm opiniile ºi sugestiile dumneavoastrã la adresa redacþiei<br />
sau pe e-mail la adresa ortodoxiapevaleahartibaciului@yahoo.com
GAZET<br />
AZETA HÂRTIBACIULUI<br />
UI<br />
Folclor cules de<br />
Mircea Dr[gan Noi`te\eanu<br />
2011 7<br />
LA TOATE PORTIÞELE<br />
Ieºeau mãiculiþele.<br />
Numai la portiþa mea<br />
Nu mai ieºea nimenea.<br />
Ieºi, mãicuþã, din mormânt,<br />
De vezi feciorii cum cânt.<br />
Ieºi, mãicuþã, din groapã,<br />
De vezi feciorii cum pleacã.<br />
Dar pe mine n-are cine,<br />
Mama-i moartã de trei zile.<br />
Surorile-s mãritate,<br />
Tata-i bãtrân ºi nu poate.<br />
Dare-ar dumnezeu un foc,<br />
Sã ardã Bârghiºu’ 1 tot<br />
ªi Coveºu’ jumãtate,<br />
<strong>Agnita</strong> a treia parte.<br />
Sã rãmâie numa’ parii,<br />
Sã sã-nþepe generalii.<br />
SPALÃ-MI,<br />
MAMÃ, HAINELE,<br />
Cã se duc cãtanele.<br />
Dragu’ mamii, le-am spãlat,<br />
Numa’ nu s-o prea uscat.<br />
Lasã-le, maico, mai ude,<br />
C-aºa-s bune la rãgute.<br />
La rãgute tinerele,<br />
Sã intre doru’ prin ele.<br />
La rãgute de-acuma,<br />
ochii îmi îmbâtrânesc<br />
mai repede ca trupul<br />
înainte aveam ochii mari<br />
ºi albaºtri, tare albaºtri.<br />
câteodatã le dãdeam apã<br />
de la tine din palme ºi<br />
deveneau fântâni<br />
sau vise gemene<br />
DAN HERCIU<br />
Privire incompletã<br />
Generalii ºi maiorii<br />
Care-o cãtãnit ficiorii.<br />
Dare-ar Dumnezeu o datã<br />
Sã facã fetele-armatã.<br />
Pe mine, sergent-major,<br />
Sã strig-pas alergãtor!<br />
ªi la stânga, ºi la dreapta,<br />
Sã vadã cum e armata.<br />
ªi la stânga, ºi culcat,<br />
Sã vadã cum e soldat.<br />
Floriþã Gabriel,<br />
13 ani, <strong>Agnita</strong><br />
8 octombrie 1982<br />
1 E o adaptare la realitatea localã, cãci<br />
în alte culegeri apar Sibiul, Braºãul<br />
(Braºovul).<br />
ªtiu ara, ºtiu semãna,<br />
Cu puºca nu ºtiu umbla.<br />
Maica din toate mã scoate,<br />
Da din douã nu mai poate:<br />
Din cãtane ºi din moarte.<br />
Din cãtane m-ar putea,<br />
Da din moarte, ba ºi ba!<br />
pitã slanã ºi vin de buturugã<br />
poeþii îs<br />
ºi eu nu-s<br />
poeþii au frustrãri ºi eu n-am<br />
am citit metri întregi de poezie ºi eu nu<br />
„poeþii ca ºi soldaþii nu au viaþã personalã” ºi eu<br />
am<br />
un poet nu face compromisuri<br />
un poet nu scrie pentru bani<br />
un poet trebuie sã facã musai o fotografie cu dinescu sau cu<br />
pitiº d-zeu sã-l hodine<br />
un poet trebuie sã cunoascã lumea bunã din poezie<br />
sau cel puþin sã-l pupe-n<br />
un poet are o legãturã specialã cu divinitatea<br />
n-am<br />
un poet trebuie sã fie înþeles doar de poeþi<br />
„sã facem selecþie” strigã cineva<br />
aºa nu se mai poate<br />
am o carte ºi sunt<br />
membru al uniunii scriitorilor<br />
ha!<br />
ce mai zici<br />
mã uit la poeþi / ºi nu zic nimic<br />
sunt prea mulþi<br />
înainte îþi mângâiam sânii<br />
cu ei. cu ei. ºi coapsele<br />
se prefãceau în lumânãri<br />
sau suflare grea<br />
acum îi car dupã mine<br />
peste tot<br />
grei ºi inutili<br />
ca douã tatuaje<br />
din puºcãrie<br />
Mihãilã Ana,<br />
67 de ani, Coveº,<br />
18 mai 1988<br />
EI S-AU N{SCUT @N IULIE<br />
Sbârcea Gheorghe 90 de ani 01 iulie Retiº<br />
Popa lucreþia 87 de ani 01 iulie ªalcãu<br />
Tiut Paraschiva 83 de ani 01 iulie Metiº<br />
Lungociu Ioan 80 de ani 01 iulie Beneºti<br />
Stãnuleþ Ioan 87 de ani 02 iulie Ilimbav<br />
Barbu Ioan 89 de ani 02 iulie Retiº<br />
ªerb Ana 87 de ani 03 iulie Ruja<br />
Mititel Emilia 84 de ani 04 iulie Coveº<br />
Muntean Maria 83 de ani 05 iulie Merghindeal<br />
Ana Maria 83 de ani 06 iulie Ruja<br />
Baciu Gheorghe 82 de ani 07 iulie Ruja<br />
Drãgan Ioan 80 de ani 09 iulie Þeline<br />
Iancu Maria 85 de ani 10 iulie Stejeriº<br />
Þânþ Ioan 84 de ani 10 iulie Retiº<br />
Morar Maria 84 de ani 14 iulie Marpod<br />
Vasiu Ana 83 de ani 14 iulie Dealu Frumos<br />
Manoil Elena 98 de ani 15 iulie Fofeldea<br />
Trif Versavia 85 de ani 16 iulie Chirpãr<br />
Hordobeþ Elena 82 de ani 16 iulie Ilimbav<br />
Raicu Anica 85 de ani 17 iulie Ghijasa de Sus<br />
Irod Maria 83 de ani 21 iulie Ghijasa de Sus<br />
Brezae Emilia 91 de ani 22 iulie Alþâna<br />
Vasiu Iosif 90 de ani 23 iulie Dealu Frumos<br />
Drãgan Letiþia 85 de ani 23 iulie Mihãileni<br />
Brumar Zenovia 85 de ani 24 iulie Retiº<br />
Baciu Ionel 88 de ani 25 iulie Brãdeni<br />
Sbârcea Ioan 85 de ani 29 iulie Retiº<br />
ªerban Augustin 80 de ani 30 iulie ªalcãu<br />
Neagu Ana 83 de ani 31 iulie Fofeldea<br />
Comãneciu Veturia 83 de ani 31 iulie Ruja<br />
Stãnilã Sora 80 de ani 31 iulie Mihãileni<br />
Damian Ana 83 de ani iulie Hosman<br />
Petrese Ioan 86 de ani iulie Hosman<br />
Noi le dorim sãnãtate, bãtrâneþe liniºtitã ºi bucuri din partea urmaºilor.<br />
N.R. Ne cerem scuze pentru eventualele erori apãrute din cauza nereactualizãrii listelor.<br />
M[rturisire<br />
Mi-e dragã viaþa...<br />
ªi-aº vrea sã-nchin un pahar,<br />
Cu cel dintâi muritor care vine<br />
Sã-mi fure ºi clipa , ºi ziua , ºi anul ,<br />
Vorbindu-mi mereu despre cerul<br />
albastru ,<br />
De soare, de lunã ºi ... despre tine!<br />
Mi-e dragã ºi forma...<br />
Misterul mãreþelor piramide ,<br />
Sã stau sã rezolv ecuaþiile vieþii<br />
În spaþii stelare veºnic nevide...<br />
Mi-e drag asfinþitul ...<br />
Când soarele coboarã boem ,<br />
Iar luna rãsare sã scrie-ntre aºtri<br />
Cel mai frumos ºi nostalgic poem.<br />
Mi-e drag ºi versul ºi visul de dor ,<br />
Chitara ce plânge ºi coardele sale,<br />
ªi-aº vrea sã-nchin un pahar<br />
Cu cel dintâi muritor care-mi iese în<br />
cale ,<br />
ªi vrea ca sã soarbã ,<br />
Cum soarele soarbe un nor,<br />
Trecutul bãtrân de pe-al vieþii covor ,<br />
Þesut cu migalã de mâinile tale !<br />
Prof. Baciu Gheorghe Victor<br />
EXIST{<br />
DUMNEZEU<br />
de Octavian Paler<br />
Un bãrbat a mers la frizer sã se tundã. În<br />
timp ce frizerul îl tundea pe client, cei doi au<br />
început o conversaþie interesantã despre<br />
diverse subiecte. În cele din urmã au ajuns<br />
sã vorbeascã despre Dumnezeu, iar frizerul<br />
a spus: “Nu cred cã Dumnezeu existã.”<br />
”De ce spui asta” a întrebat clientul.<br />
”Trebuie doar sã ieºi pe stradã ºi sã vezi cã<br />
Dumnezeu nu existã. Spune-mi, dacã<br />
Dumnezeu ar exista, ar mai fi atâþia oameni<br />
bolnavi Ar mai fi copii abandonaþi Dacã<br />
Dumnezeu ar exista, n-ar mai fi suferinþã ºi<br />
durere. Nu-mi pot imagina cum ar fi sã iubeºti<br />
un Dumnezeu care permite sã se întâmple<br />
asemenea lucruri.”<br />
Clientul s-a gândit pentru un moment, dar<br />
nu a rãspuns, pentru cã nu voia sã înceapã o<br />
discuþie în contradictoriu. În scurt timp,<br />
frizerul a terminat de tuns ºi clientul a plecat<br />
mai departe. Imediat ce a ieºit din frizerie a<br />
vãzut însã pe stradã un om neîngrijit, cu pãrul<br />
lung ºi murdar. Pãrea un om sãrman.<br />
Clientul s-a întors la frizer ºi i-a spus: “ªtii<br />
ceva Frizerii nu existã!”<br />
“Cum poþi spune asta” a întrebat<br />
frizerul nedumerit.<br />
”Eu sunt aici ºi sunt un frizer. ªi tocmai<br />
te-am aranjat!”<br />
”Nu e aºa!” a spus clientul. “Frizerii nu<br />
existã pentru cã dacã ar exista nu ar mai fi<br />
oameni cu pãr lung ºi neîngrijit, ca omul de<br />
afarã.”<br />
”Dar frizerii existã! Ceea ce se întâmplã<br />
e cã oamenii nu vin la mine.”<br />
”Exact!” a spus clientul plin de încântare.<br />
“Asta e ideea! ªi Dumnezeu existã! Ceea ce<br />
se întâmplã este cã oamenii nu merg la El ºi<br />
nu Îl cautã. De aceea existã atâta durere ºi<br />
suferinþã în lume.”
8<br />
Cyan Magenta Yellow Black<br />
<br />
GAZET<br />
AZETA A HÂRTIBACIULUI<br />
UI<br />
“CUPA ORA~ULUI<br />
Ziua Mondial[ a Mediului<br />
AGNITA”<br />
Într-o atmosferã de<br />
adevãratã sãrbãtoare s-a<br />
desfãºurat sâmbãtã 28 mai, cel<br />
mai mare turneu de tenis de<br />
masã din <strong>Agnita</strong> consacrat în<br />
exclusivitate copiilor.<br />
Confirmând aºteptãrile, un<br />
numãr de 40 de copii din <strong>Agnita</strong>,<br />
localitãþile învecinate, din Sibiu<br />
ºi Odorhei s-au întrecut într-un<br />
spirit de adevãrat fair-play<br />
pentru titlul de campion al<br />
turneului. Participanþii au oferit<br />
numeroºilor susþinãtori prezenþi<br />
în salã, partide foarte disputate<br />
ºi echilibrate, unele chiar<br />
dramatice. Câºtigãtorii turneului<br />
au fost oaspeþii de la Odorhei<br />
care au câºtigat atât la fete cât<br />
ºi la bãieþi.<br />
Bartha Szilard s-a dovedit ºi<br />
de aceastã datã cel mai bun,<br />
câºtigând în finalã cu 3-0 în faþa<br />
lui Pãcurariu Nicolae(<strong>Agnita</strong>).<br />
La fete s-a impus sora lui, Bartha<br />
Fruzsina de numai 9 ani,<br />
revelaþia turneului, pe locul doi<br />
clasându-se Oancea Ana-Maria.<br />
S-au mai remarcat Aldea B,<br />
Moldovan R, Naicu T, Rebegel<br />
B, Dragoman D, Baºa R, dar ºi<br />
mult mai tinerii Baºa Emilian ºi<br />
Oancea Paul, toþi aceºtia<br />
demonstrându-ne cã vârsta nu<br />
este un obstacol în faþa dorinþei<br />
de a învãþa ºi practica un sport!<br />
Rãspunzând invitaþiei<br />
organizatorilor, douã dintre cele<br />
mai bune jucãtoare din þarã la<br />
secþiunea cadete, Andreea D. ºi<br />
Denisa B., componente ale CS<br />
ROMGAZ Mediaº, au susþinut o<br />
demonstraþie de tenis de masã<br />
în faþa celor prezenþi,<br />
demonstraþie completatã de<br />
antrenorul Gh.Vaida care a<br />
punctat rolul ºi importanþa<br />
antrenamentelor în procesul de<br />
promovare ºi atingere a<br />
performanþei în acest sport.<br />
Organizatorii turneului s-au<br />
strãduit sã asigure tuturor celor<br />
prezenþi momente unice ºi<br />
beneficiind de sprijinul<br />
Primãriei oraºului <strong>Agnita</strong>, al CS<br />
<strong>Agnita</strong> ºi a DJTS Sibiu, i-au<br />
premiat pe cei mai buni ºi mai<br />
merituoºi dintre competitori cu<br />
diplome, cupe, medalii, plachete<br />
ºi alte surprize.<br />
Remarcãm ºi de data<br />
aceasta, generozitatea unor<br />
sponsori locali, oameni cu suflet<br />
ºi dragoste pentru copii, pãrinþi<br />
sau rude, care au contribuit<br />
efectiv la reuºita turneului, toþi<br />
copiii prezenþi fiind trataþi cu<br />
dulciuri, prãjituri, ciocolatã,<br />
sandwish, apã, suc, etc.<br />
Organizatorii mulþumesc<br />
Organizaþia Naþiunilor<br />
Unite (O.N.U.) marcheazã la 5<br />
iunie Ziua Mondialã a Mediului<br />
ºi a stabilit 2011 drept Anul<br />
Pãdurilor, avertizând cã, în<br />
fiecare an, se distrug cinci<br />
milioane de hectare de pãdure<br />
ºi dispar sute de specii de<br />
animale ºi vegetale, odatã cu<br />
defriºãrile masive.<br />
Noi, echipa de voluntari<br />
din <strong>Agnita</strong> împreunã cu elevi<br />
ai ªcolii G.D. Teutsch, am þinut<br />
sã sãrbãtorim aceastã zi<br />
sâmbãtã, printr-o drumeþie în<br />
pãdurea Dancu. Ca de fiecare<br />
datã în grup numeros, am<br />
pornit sã vedem care mai e<br />
starea pãdurii ºi odatã ajunºi,<br />
ne-am odihnit la umbra deasã<br />
a copacilor viguroºi,<br />
înconjuraþi de liniºte. Pe drum,<br />
dar ºi în pãdure, am strâns<br />
PET-urile ºi alte resturi de<br />
plastic sau metal abandonate<br />
de turiºtii neglijenþi. ªi nu în<br />
ultimul rând, am petrecut<br />
câteva ore plãcute în aer liber,<br />
departe de calculatoare ºi<br />
oraº.<br />
Maria Brumar, voluntar<br />
www.agnita.info<br />
tuturor acestor oameni de bine<br />
ºi le adreseazã un salut cãlduros,<br />
plin de respect ºi admiraþie. De<br />
asemenea mulþumesc<br />
colaboratorilor, profesorilor de<br />
sport de la instituþiile de<br />
învãþãmânt din oraº,<br />
persoanelor implicate în mod<br />
direct sau indirect pentru<br />
aportul lor nepreþuit si<br />
necondiþionat în realizarea<br />
acestui proiect.<br />
Organizatori: Csaba Zedler,<br />
prof. Iancu Mihaila, ing. Paul<br />
Oancea.<br />
A consemnat<br />
Csaba Zedler<br />
Suntem o echipã tânãrã formatã din specialiºti în domeniul IT, o echipã care ºi-a propus sã ducã web<br />
design-ul ºi dezvoltarea de aplicaþii web ºi aplicaþii RTIS (Sisteme de Informare în Timp Real) ºi Sisteme<br />
inteligente de transport (ITS) la un nivel înalt. Valoare noastrã principalã este orientarea cãtre client ºi cãtre<br />
nevoile sale, iar crezul nostru este munca în echipã.<br />
Sefavrom vã propune un parteneriat, de durata, bazat pe sinceritate, responsabilitate ºi calitate.<br />
Totodatã oferim servicii de web development, sisteme de management al conþinutului, sisteme de<br />
cumpãrãturi online (magazine on-line), comerþ electronic, flash multimedia, branding ºi print design. Pentru<br />
mai multe informaþii despre proiectele finalizate, proiectele aflate în lucru accesaþi adresa site-ului nostru<br />
www.sefavrom.eu la secþiunea Portofoliu, sau accesând pagina de facebook www.facebook.com/sefavrom. În<br />
altã ordine de idei suntem încântaþi sã auzim despre proiectul dumneavoastrã, vã rugãm sã ne contactaþi la<br />
adresa de email contact@sefavrom.eu sau la numãrul de telefon 0040/766 260 976 sau prin intermediul siteului<br />
ºi vom fi în contact în scurt timp. Nu uitaþi cã vara aceasta sunt reduceri la realizarea site-urilor. Detalii<br />
pe www.sefavrom.eu<br />
GAL<br />
MICROREGIUNEA<br />
HARTIBACIU – UN<br />
NOU INCEPUT<br />
Înfiinþat în urmã cu ºase ani,<br />
la indicaþiile Ministerului<br />
Agriculturii, pentru atragere de<br />
fonduri europene pe axa Leader,<br />
Grupul de Acþiune Local,<br />
„Microregiunea Hârtibaciu” a<br />
aflat, în sfârºit, cã a fost selectat<br />
.Urmeazã sã mai îndeplineascã<br />
o serie de formalitãþi juridice ºi<br />
sã prezinte la Ministerul<br />
Agriculturii documentele<br />
aferente doveditoare, precum ºi<br />
niºte angajamente pentru a<br />
putea primii liber la finanþarea<br />
proiectelor prevãzute în Planul<br />
de Dezvoltare.<br />
În acest sens a avut loc, la<br />
primãria din <strong>Agnita</strong>, ºedinþa<br />
Adunãrii Generale a membrilor<br />
Grupului de Acþiune Local<br />
Microregiunea Hârtibaciu,<br />
pentru a se analiza noile condiþii<br />
în care asociaþia îºi va desfãºura<br />
activitatea. S-a aprobat execuþia<br />
bugetarã pe anul 2010, a fost<br />
aprobatã primirea de noi<br />
membrii, a fost validatã Comisia<br />
de selectare a proiectelor s-au<br />
propus ºi aprobat modificãri ale<br />
statutului, conform cu Planul de<br />
Dezvoltare aprobat ºi a fost ales<br />
noul Consiliu Director.<br />
Discuþiile au fost ample,<br />
deoarece conform ghidului dupã<br />
care s-a elaborat Planul de<br />
Dezvoltare, a fost necesar sã se<br />
þinã cont de o serie de condiþii<br />
care au vizat mai mult forma ºi<br />
nu fondul problemelor asociaþiei.<br />
Atât Consiliu Director cât ºi<br />
Comisia de selectare au trebuit<br />
încadrate în anumite criterii<br />
impuse.<br />
COLEGIUL DE REDACÞIE AGNITA<br />
Colectiv de redacþie: Ilarion Bârsan, Mircea Drãgan,<br />
Marius Halmaghi, Cãtãlin Varga<br />
Tipar: Tipo Trib Sibiu<br />
EDITURA ETAPE SIBIU<br />
2011<br />
Preºedintele asociaþiei,<br />
Bârsan Ilarion, a informat<br />
Adunarea Generalã cã datoritã<br />
dificultãþilor de comunicare cu<br />
Ministerul Agriculturii, a<br />
mandatat un grup reprezentativ<br />
al GAL-urilor din toatã þara care<br />
urmeazã sã ia legãturã cu<br />
aceastã instituþie. Grupul este<br />
format din doi membrii ai<br />
societãþii civile, doi membrii ai<br />
unor Gal-uri selectate ºi un<br />
membru a unui GAL neselectat.<br />
Grupul urmeazã sã prezinte<br />
MADR problemele GAL-urilor ,<br />
iar acestora punctul de vedere al<br />
respectivei instituþii cu care pânã<br />
în prezent s-a comunicat<br />
unilateral, adicã numai de sus în<br />
jos.<br />
La ºedinþã au participat din<br />
partea Direcþiei pentru<br />
Agriculturã a judeþului Sibiu,<br />
Valentin Tudorache un eficient<br />
susþinãtor al GAL-urilor din judeþ<br />
ºi Gheorghe Budralã director al<br />
DADR Sibiu. Acesta a solicitat<br />
sprijin din partea GAL<br />
Microregiunea Hârtibaciu,<br />
pentru reorganizarea târgului<br />
tradiþional din oraºul <strong>Agnita</strong>.<br />
Având în vedere amenajãrile<br />
fãcute de Primãria oraºului în<br />
târg, DADR vrea sã vinã în<br />
sprijinul micilor producãtori<br />
agricoli ºi ai realizatorilor de<br />
produse tradiþionale, pentru o<br />
mai bunã valorificare a muncii<br />
acestora.<br />
I. Bârsan<br />
Str. P-þa Republicii nr. 19 -<br />
Tel.: 0269-510465, int.112<br />
e-mail: barsan.avh@gmail.com<br />
orele 8 00 - 15 00