Arta antropomorfă feminină în preistoria spaţiului carpato ... - cIMeC
Arta antropomorfă feminină în preistoria spaţiului carpato ... - cIMeC
Arta antropomorfă feminină în preistoria spaţiului carpato ... - cIMeC
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
www.cimec.ro<br />
M. ANGHELINU, L. NIŢĂ<br />
pur calorici, contribuţia lor cotidiană este inferioară celei a femeilor<br />
(vezi Hawkes 1993 vs. Marlowe 2007). Aceasta nu <strong>în</strong>seamnă, <strong>în</strong>să, că<br />
prestigiul este inerent activităţilor vânătoreşti, premisa fiind frecvent<br />
contrazisă de exemplele etnografice (Kent 1999). Chiar şi <strong>în</strong><br />
societăţile vânătoreşti complexe, amplasate de obicei <strong>în</strong> zonele<br />
temperate sau reci, vânătoarea este departe de modelul „recreaţionalsportiv”,<br />
mânat de vânătoarea de trofee şi de prestigiu (Jarvenpa &<br />
Brumbach 2006: 317), care a populat tenace imaginaţia<br />
antropologilor (şi a arheologilor): pentru aceste comunităţi, <strong>în</strong> care<br />
vânarea speciilor sălbatice reprezintă resursa vitală, vânătoarea nu se<br />
rezumă la doborârea unui animal; ea solicită un <strong>în</strong>delung efort de<br />
pregătire, ca şi unul de procesare a prăzii, femeile jucând astfel un rol<br />
esenţial tocmai <strong>în</strong> activităţile vânătoreşti.<br />
În general, există o unanimitate de opinie cu privire la faptul<br />
că, cel puţin ca funcţie a mecanismelor egalitare, <strong>în</strong> virtual toate<br />
societăţile de vânători-culegători, femeile nu deţin un statut propriuzis<br />
inferior, cel puţin <strong>în</strong> comparaţie cu unele societăţi agrare sau<br />
horticole (Flanagan 1989, Peterson 1993), cu excepţia unor excluderi<br />
generale din sfera activităţilor masculine (Graves-Brown 1996: 315).<br />
Măsura <strong>în</strong> care acestea sunt atribuibile pur şi simplu discursului<br />
„oficial” – să nu uităm, ghidat euristic de antropologi, majoritatea<br />
bărbaţi şi, prin forţa lucrurilor, nevoiţi să chestioneze preferenţial<br />
bărbaţi –, sau realităţii efective, rămâne recunoscută. Nu sunt, <strong>în</strong>să,<br />
rare situaţiile <strong>în</strong> care femeile deţin, <strong>în</strong> societăţile vânătoreşti<br />
complexe, funcţii politice importante (Trocolli 1999). În plus,<br />
distincţiile dintre sexe nu trebuie <strong>în</strong> mod necesar să rămână<br />
neschimbate pe toată durata vieţii, şi nici nu se aplică tuturor claselor<br />
sociale, acolo unde apar acestea.<br />
Statutul copiilor pare să evolueze la mare distanţă de<br />
idealurile etice sau sentimentale moderne, <strong>în</strong>deosebi <strong>în</strong> societăţile<br />
vânătoreşti complexe: escaladarea complexităţii şi ierarhiei sociale<br />
pare să susţină tendinţa către obiectualizarea copiilor, deveniţi un<br />
capital preţuit <strong>în</strong> jocurile prestigiului şi alianţelor maritale;<br />
apartenenţa la elită aduce, <strong>în</strong> acelaşi timp, o degrevare parţială de<br />
49