Arta antropomorfă feminină în preistoria spaţiului carpato ... - cIMeC
Arta antropomorfă feminină în preistoria spaţiului carpato ... - cIMeC
Arta antropomorfă feminină în preistoria spaţiului carpato ... - cIMeC
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
www.cimec.ro<br />
CEI UITAŢI:<br />
FEMEILE ŞI COPIII ÎN CERCETAREA EPOCII<br />
PALEOLITICE<br />
Mircea Anghelinu, Loredana Niţă<br />
(Târgovişte)<br />
În memoria caldului Profesor şi Prieten<br />
care ne-a fost Ilie Borziac<br />
Rezumat<br />
Prezentul studiu îşi propune o evaluare sintetică a statutului socio-economic a femeilor şi<br />
copiilor din paleolitic. În opinia autorilor, reconstituirea socialităţii paleolitice face obiectul unei serii<br />
de stereotipuri, bazate pe translatarea subtilă a unor realităţi contemporane asupra societăţilor din<br />
Pleistocen, dar şi, <strong>în</strong> parte, de informaţii selectiv extrase din etnografia vânătorilor-culegătorilor<br />
actuali. Una dintre cele mai importante prejudecăţi criticate aici o reprezintă asocierea pripită dintre<br />
societăţile paleolitice şi cele vânătoreşti din medii reci, respectiv corolarul său fidel, importanţa<br />
activităţilor de subzistenţă masculine, cuplată cu statutul secundar şi, inerent, subordonat social al<br />
femeilor şi copiilor.<br />
În opinia autorilor, acest stereotip socio-economic este lipsit de orice bază empirică, cel<br />
puţin până <strong>în</strong> paleoliticul superior mijlociu. În acest sens, evoluţia socială din decursul epocii<br />
paleolitice – mediată de contexte ecologice diverse, doar ocazional riguroase, ca şi de cumulul<br />
tehnologic gradual –, deşi a cunoscut subtile restructurări, nu a oferit, ca regulă generală, condiţii<br />
pentru instaurarea, altfel decât viageră, a unei inegalităţi de statut <strong>în</strong>tre indivizi, indiferent de sexul lor.<br />
Astfel, societăţile paleoliticului inferior au ocupat multă vreme nişe ecologice calde,<br />
familiare primelor hominide africane, ceea ce a permis o dietă omnivoră, deci o mai largă autonomie<br />
nutriţională a femeilor şi copiilor şi o diviziune moderată a activităţilor pe sexe. Ocuparea treptată a<br />
zonelor temperate sau reci şi orientarea decisă a economiei către resurse carnate, clar vizibilă <strong>în</strong>cepând<br />
cu paleoliticul mijlociu, a reprezentat o macro-opţiune adaptativă ocazional profitabilă, dar riscantă <strong>în</strong><br />
contextul tehnologic al epocii: ea a impus reducerea consistentă a grupurilor de subzistenţă şi un regim<br />
de stres fizic crescut pentru ansamblul populaţiei. Deşi poate fi asociată unei creşteri <strong>în</strong> importanţa<br />
socială a bărbaţilor, această configuraţie socio-economică s-a demonstrat multă vreme incapabilă să<br />
ofere surplusuri productive stocabile şi să susţină o reducere a mobilităţii, precondiţii ale oricărei forme<br />
instituţionalizate de inegalitate.<br />
Chiar şi <strong>în</strong> contextul apariţiei ulterioare a unor societăţi trans-egalitare – a căror emergenţă<br />
poate fi prezumtiv atribuită, <strong>în</strong> Europa, tehnocomplexului gravettian – diviziunea accentuată, susţinută<br />
simbolic, a activităţilor <strong>în</strong>tre sexe, deşi a oferit unul dintre pilonii economici ai stratificării sociale<br />
ereditare, nu a condus atât la instaurarea unei dominaţii masculine, cât la apariţia unor elite de ambe<br />
sexe. În acelaşi context, se poate remarca o importantă modificare a statului copiilor, cel puţin al celor<br />
apartenenţi elitei: miză a investiţiilor educative şi schimburilor matrimoniale, ei devin obiectul unor<br />
elaborate ritualuri de iniţiere.<br />
Principala concluzie ce reiese <strong>în</strong> urma reevaluării propuse aici o reprezintă importanţa<br />
mecanismelor egalitare <strong>în</strong> stoparea permanentei tendinţe sociale către stratificare şi ierarhie; ele au<br />
inhibat sistematic şi emergenţa inegalităţii dintre sexe, instituită târziu, <strong>în</strong> opinia autorilor, după<br />
adoptarea economiei productive. Evidenţierea importanţei vitale a contribuţiei culturale a femeilor şi<br />
copiilor este <strong>în</strong>soţită, <strong>în</strong> partea finală a studiului, de câteva observaţii legate de acţiunea, frecvent<br />
ignorată, a acestor categorii sociale <strong>în</strong> geneza documentaţiei arheologice de vârstă paleolitică.<br />
33